értelemben véve az eoeán alakok mindinkább eltűnnek s helyettük a lei¬ 
jeid) következő kis-czelli tályag jelleges alsó oligocáu faunája foglal 
helyet. Ez a budai márga, a vele palaeontologiailag megegyező kis-czelli 
tályaggal együtt, már semmikép sem párhuzamositható a pryabona-ré- 
tegekkel, hanem a viczenczai harmadkori rétegsorozat Suess-féle beosz¬ 
tásának közvetlen feljebb következő IV. csoportjával mutatja a legköze¬ 
lebb palaeontologiai rokonságot. Azonban ez a viszony csak távolabbról 
érinti fennforgó kérdésünket. 
Hantken ur fennebbi bizonyításában csakis bizonyos, uralkodó Fora- 
miniíera alakokra támaszkodik. E szerint csakugyan az a különbség mu¬ 
tatkozik, hogy a kérdéses mészemelet N.-Kovácsi vidékén tulnyomólag 
Nummulitokat tartalmaz, melyek nagy részt az említett reczés Numruulí- 
tokhoz tartoznak, ellenben tovább délfelé, Buda környékén, benne a 
Nummulitok áltáljában háttérbe szorulnak s helyettük Orbitoides papy- 
racaea töménytelen mennyiségben jelentkezik egyes padokban, mig egy 
közbe eső helyiségen, Solymáron, áthidaló viszonyok léteznek. Mily fa¬ 
jokhoz tartoznak a budai Nuinmulitmész Nummulitjai, váljon eltérnek-e 
a n.-kovácsi Intermedia mészéitŐl? ezidén még nincs kimutatva; a bu¬ 
dai vidéken kemény mészkőben kiválhatlanul be vannak ágyazva s ezért 
alig lehetséges fajukat biztosabban meghatározni. 
Az a körülmény, minthogy tehát a viczenczai Priabona-csoportbau 
az Orbitoidákban bővelkedő mészmárgák alatt tényleg mészpadok vannak 
helyezkedve, melyeknek túlnyomó szerves maradványai a reczés Nummu¬ 
litok csoportjába valók, bizonyára nem szolgáltathat elégséges okot arra, 
hogy abból azt a következtetést vonhatnánk a budai vidékre, miszerint 
N.-Kovácsi környékének szintén reczés Nummulitok által jellemzett In- 
termedia mesze idősebb volna a budai orbitoid mésznél. Oly távol egy¬ 
mástól eső vidékek lerakódásainak ily nagyon is részletes párhuzamosí¬ 
tására bizonyára nem alkalmasak az afféle tökéletlen szervezésű alakok, 
milyenek a tekintetbe vett, uralkodó Foraminiferák. Mind a két kérdé¬ 
ses mész-emelet vidékünkön egymás mellett fordul elő, kőzettanilag egy¬ 
mással megegyező, mind a két vidék rétegsorozatában ugyanazt a hely¬ 
zetet foglalja el, s palaeontologiai különbségei igen természetszerűen 
magyarázhatók mint facieseltérések. Ez annál is valóbbsziuü, miután 
egyrészt a budai Orbitoidmész Orbitoid.jai már a közel szomszédos esz¬ 
tergomi vidéken nem kevésbé tömegesen fordulnak elő az ottani u. u. 
Tchihatcheffi-rétegekben, melyeket Hantken úr maga egyik legújabb 
értekezésében („Hébert és Munier-Chalmas közleményei a magyarországi 
ó-karmadkori képződményekről.“ Magy. tud. akad. természettud. értek. 
IX. köt. XII. tiiz. 25 lap. 1879.) a kovácsii Intermedia-rétegékkel egy¬ 
korúnak nyilvánítja; másrészt pedig a reczés Nummulitok tudvalevőleg 
