487 
semmikép sem szorítkoznak általánosabban a Priabona csoport legmé¬ 
lyebb szintájára, hanem más helyett sokkal fiatalabb rétegekben is (csak 
Dego-ra emlékeztetek) bőségesen vannak elterjedve. 
Hantken úr szóban forgó következtetését úgymint a viezenczai 
Priabona-rétegeknek s a budai vidéken előforduló időbeli áquivalenseik- 
nek állítólagosán a részletességig megegyező tagozását nem tünteti 
elénk nagyobb valószínűségben az a körülmény, hogy ez a megegyezés 
csak is úgy áll elé, ha erre nemcsak vidékünknek említett, egymás¬ 
melleit előforduló két mészemeletét egymásfölé helyezzük, hanem egy¬ 
szersmind a Priabona-csoport 2., 3. és 4. sz. osztályát is egybefoglal¬ 
juk s vidékünk ama két mészemeleténelc csak egyikével hasonlít¬ 
juk össze. 
Hogy Hantken úr különben nem vonakodik hasonló fauuabeli el¬ 
téréseket, a milyenek a budai Orbitoidmész és a kovácsii Intermedia- 
mész közt létezni látszanak, sőt igen közel eső vidékeken is nem kor-, 
hanem faciesbeli különbségek által megmagyarázni, ez a fentebb említet¬ 
tekből is már kitetszik, mivel Hantken úr maga, mint emlitém, Eszter¬ 
gom vidékének Tehihatcbeffi-mész és márga emeletét, igen jogosan a 
n.-kovácsii Intermedia-mész emelettel egyidejűnek s csak a faciesben 
eltérőnek nyilvánítja. Pedig a Tchihatcheffi-rétegek uralkodó Nuniniu- 
litjai a sima Nummulitok csoportjába tartoznak; azonban mennyiségi¬ 
leg áltáljában igen háttérbe szorulnak az Orbitoidák, nevezetesen Orbi- 
toides papyracaea és 0. epphipium fajokhoz képest, melyek ezen réte¬ 
gekben nagy egyénekben roppant mennyiségben fordulnak elő. Ezek a 
rétegek tonnájukban s különösen uralkodó Foraminiferáik tekintetében, 
tényleg igen szorosan egyeznek meg a budai Orbitoid-mészrétegekkel, 
sokkal inkább, mint a n.-kovácsii Intermedia-rétegekkel, s legtömege¬ 
sebb szerves maradványaik szerint Orbitoid-rétegeknek el kellene ne¬ 
veznünk őket is, épolv joggal, mint az illető budai mészkőrétegeket. 
Mily kevéssé alkalmas a Hantken úr által fentebbi fejtegetésében 
követett út arra, hogy a magyarországi Középhegység ó-harmadkori 
lerakódásainak kielégítő osztályozására vezessen, ez már a következő 
körülményből is kitűnik. 
Hantken úr ismételve s jogosan hangsulyoztatja azt a palaeonto- 
logiai és petrographiai szoros összefüggést, mely egyrészt Esztergom 
vidékén az uralkodókig agyagos középeocán rétegek fölött következő, 
mészben bővelkedő Tckihatckefli emelet és az ebből felfelé fejlődő budai 
márga (Hantken úr értelmében), úgymint másrészt Buda környékén az 
utóbb említett márga és az ezalatt szintén éles határ nélkül következő 
Orbitoid mészemelet közt létezik. Ebből következik, hogy Hantken úr 
budai márgájának és a mindkét vidéken ezalatt következő, mészben bő- 
