5 
böző időszakokban meglehetősen tág határok közt változik. 
Ezen okból vizsgálataim nem csak az iszapra terjedtek ki, ha¬ 
nem egyszersmind arra is, hogy — bár csak hoszszabb idő¬ 
közökben — a feloldott alkatrészeknek és az azokban foglalt 
calcinm menynyiségének változásait felismerjem. Az ilyen 
meghatározások havonként egyszer történtek. 
Az iszapolt anyagok meghatározása anynyiban vált ne¬ 
hezebbé, mivel azok a Dunavizben Budapestnél nincsenek 
egyenletesen felosztva. Ugyanis a pesti parton azoknak 
menynyisége sokkal nagyobb, mint a budain. Nem maradt 
tehát egyéb hátra, mint naponként egyidejűleg a vizet há¬ 
rom helyen: a jobb és balparton, meg a középen meríteni. 
E három helyről nyert víz meghatározásából eredt közép¬ 
érték megközelitő mértékül szolgált az egész folyamban az 
illető időben foglalt iszap menynyisége iránt. A merítés a 
lánchidról történt, még pedig a folyam fölületéről. Nem volt 
eddig alkalmam megvizsgálni, mily viszonyban növekszik 
az iszap menynyisége a folyam különböző mélységeiben. 
Az 1867 -ki július és augusztusban történt 84 meghatá¬ 
rozást nagyobb részt elődöm, Preysz tanár, eszközölte; az 1871- 
ki és 1872-ki 592 meghatározás pedig saját munkámnak ered¬ 
ménye. A téli hónapokban a meghatározások száma korlátolt 
maradt. Télen a víz sokkal tisztább mint nyáron; t e 1 j e s e n 
tiszta Dunavíz azonban sohasem került kezem alá. Az iszapnak 
maximuma azl87l-ki évjun 26-án észleltetett a midőn 1000 s. r- 
vízben mint középérték 0,7320 gr. iszap találtatott. Az idő ek¬ 
kor viharos volt. A minimum az 1872-ki jan. 5-én volt ész¬ 
lelhető, midőn a pesti parton 1 liter vízben csak 0,0054 gr. 
és január 20-án, midőn a budai parton 0,0046 gr. iszap 
találtatott. 
A következő táblában a havi közQpértékek vannak öszsze- 
állítva. 
Év Hónap Pest 
A meghatározások 
köz. Buda Száma: 
1 literben: 
Vízállás 
1867 Juiius 0,2558 
0,2265 0,2236 
55 
0,2357 
V 
11" 3"' 
„ Aug. 0,2982 
0,2405 0,2173 
29 
0,2504 
8' 
11" 6'" 
1871 Május 0,1070 0,0986 0,0921 
81 
0,0992 
8' 
9" 9‘" 
