^ 6 
a meghatározások 
Év Hónap 
Pest 
köz. Buda 
száma: 
1 literben 
: vízállás 
„ Jun. 
0,2828 
0,2273 0,1980 
87 
0,2360 
9' 2" 3'" 
„ Jul. 
0,2849 
0,2578 0,2279 
84 
0,2569 
10' 0" 2'" 
„ Aug. 
0,1762 
0,1522 0,1246 
33 
0,1511 
8' 4" 2'" 
„ Sept. 
0,0537 
0,0470 0,0490 
6 
0,0499 
3' 8" 6'" 
„ Okt. 
0,0469 
0,0357 0,0307 
54 
0,0378 
4' 6" 4'" 
„ Dec. 
0,0213 
— — 
16 
0,0213 
3' 0" 9‘" 
1872Jan. 
0,0236 
— 0,0075 
33 
0,0155 
4' 9" 3"' 
„ Febr. 
0,1105 
— — 
28 
0,1105 
5' 1" 1'" 
„ Marc. 
0,4370 
0,2738 0,1973 
83 
0,3011 
6' 2" 9"' 
„ April 
0,1403 
0,0987 0,0615 
87 
0,1002 
6' 4“ 4'" 
13havi átlag: 
0,1721 
0,1660 0,1299 
0,1435 
6' 8"»7'" 
Ezen táblából kitűnik, hogy valamint a vízállásnak, úgy 
az iszapolt anyagoknak két maximuma és egy közbeeső mini¬ 
muma volt ez időszakban. Az első maximum junius és julius 
hónapokra, a másik pedig márciusra esik. Az első maximum 
idejében a hegyes vidékekből (Alpokból, Káipátokból) a hóolva¬ 
dás következtében keletkezett vizek érkeznek Pestre, és az 
iszap akkor sokkal több calcium carbonátot tartalmaz, mint a 
második maximum idejében, melynek iszapja a Dunához köze¬ 
lebb eső tájékokból ered. A juliushavi iszapban ugyanis 12,89 
pct. szénsav találtatott 2,14 pct-nyi nedvesség mellett, mig a 
márciusi iszapban csak 5,45 pct. szénsav (3. 86 pct. nedvesség 
mellett) találtatott. 
Az öszszes 676 meghatározásnak középértéke: 0,1435gr. 
1 liter Dunavízben. 
Azon súlyarány, mely a pesti és budai parton, vala¬ 
mint a folyam közepén lebegő iszap közt találtatott, nem 
állandó, de annál inkább közeledik 1:1: 1-hez, minél kisebb 
a viz-állás. 
Miként az iszap ménynyisége felette tág határok közt vál¬ 
tozik, ugyanez mondható a feloldott alkatrészekről is. Az utób¬ 
biaknak maximumát télen és száraz időszakokban találjuk, mi¬ 
vel ekkor a folyamnak vize csak forrásokból ered. Nedves 
’dőjárásnál, midőn t. i a folyamba érkezett eső- és hóvizeknek 
menynyisége túlnyomó, a szilárd feloldott alkatrészek öszszege 
etemesen csökken. 
