13 
Ezen vizsgálat ideje alatt a vízállás középértéke 6' 8" 
7'" volt. Ezen vízállás mellett a pesti sóraktár és a budai 
Rudasfürdő közötti mederben minden másodpercben 63434 
köbláb víz folyik le, mely adatot a Reitter Ferenc kirá¬ 
lyi főmérnök füzetjében „Dunaszabályozás stb.“ foglalt, a 
Dunafolyam vízfogyasztó képességét kimutató táblából inter¬ 
poláló utján nyertük. A fennebbi átlagos vízállás mellett 
a Dunafolyam naponként (24 óra alatt) 0591220800 köbláb 
vizet fogyaszt, melyben (1 köbláb — 31.58774 üt.) 13256405.880 
kilogramm, tehát 855128.11 vámegyleti mázsa iszap foglalta¬ 
tik. Ezen szám 365-tel szorozva adná az iszap siílyát, mely 
1 éven keresztül Budapest között a Duna-víze által elhordatott. 
Ezen súly = 315771760.15 mázsával, tehát kisebb a Var- 
folyam által 1 éven keresztül elhordott iszap súlyánál. A 
Duna-víz által elhordott egy évi iszapmenynyiség körülbelül 
9 millió köbmétert foglal el. 
Ugyanezen átlagos vízállást alapul véve, a Dunavíz által 
naponként 1131764.05 mázsa, évenként tehát 413093878.25 
vámegyleti mázsa szilárd alkatrész hordatott el feloldva. 
Ehhez számítva az egy éves iszapmenynyiséget, kitűnik, hogy 
a Dunavíz évenként öszszesen 
728865638.4 v. e. mázsa 
szilárd alkatrészt visz el a fekete tengerbe, nem számítva 
azon folyamok iszapját, melyek Budapest alatt ömlenek a 
Dunába. Mily roppant veszteség ez a mezőgazdászaira, ha 
meggondoljuk, hogy az utóbbi számnak legalább 1—2 per¬ 
centje szerves anyagokból áll. 
Azon kérdés eldöntésére, mely gazdászati szempontból 
Magyarországra nézve felette fontos, váljon mily menynyi- 
ségű magyarföld mosatik el a Duna s mellékfolyamai által, 
szükségesnek mutatkozik ezen főfolyamot két ponton, és pedig 
a magyar földre való be — és az országból való kilépésnél 
megvizsgálni, illetőleg iszapjának menynyiségét e két ponton 
lemérni. 
