42 
lankás fensik, melyen a földrengés erejét kevésbbé érezteté, 
választja el egymástól a pusztulásnak leginkább kitett bellu- 
noi és alpagoi kerületet; utóbbi név alatt mintegy 15 ezer 
ember lakta 1 □. mértföldnyi lapos, dombos területet értenek, 
mely a tótól északra és észak-keleti irányban elterülve, északi 
és keleti oldalán félkörben hegységektől van szegélyezve. — 
Alpago környékén, az Alp tartományak e legnépesebb helyén 
nyilvánítá a földrengés hatályosságát legnagyobb mérvben. 
Belluno körülbelöl közepén fekszik ama szabályos völgy 
medencének, melyet a legrégibb harmadkori (nummulit - kép- 
letíí) rétegek alkotnak. Nagy tengelye Feltretől az al¬ 
pagoi kerület észak-keleti határáig terjed s mintegy 6 n. 
mértföldet tesz ki; szélessége 2 mértföld. A nummulit ré¬ 
tegeket a felső kréta rétegei (Scaglia) veszik körül keskeny 
szalag alakban, kivéve a medence délnyugati szélét, hol ezen 
rétegszalagok már valamivel szélesebbek. Ezek alatt ma 
gas hegységekké emelkedve kelet, észak és nyűgöt felé a 
jura-képlet inészrétegei, délen a rudista-mész, lépnek föl; 
s igy a belluno-feltrei hosszvölgyet körülvevő magaslatok 
meredek falai épen a rétegek egymás fölötti viszonyos fek¬ 
vését tüntetik fel. — A Primolano körüli sziklatorkolatok és 
völgykatlanból felhágva s a magas, kúp alakú Arte - hegyen 
áthaladva, egyszerre feltárúl a kilátás eme szép hosszvölgybe. 
Valami jelleges az északi hegyláncz alkata. Csapása 
észak-keleti egész odáig, hol a Piave a Ponté déllé Alpit át¬ 
töri, aztán kelet és délkeletre hajol s ekkép Alpago halmos 
vidékét körülfogja. Mindezen szép alakzatú magaslatok ré¬ 
tegeiknek, széles, gyakran sima lapjait a medence belseje 
felé fordítják. 
A jura-mész amaz északi hegyláncát harántvölgyek s 
völgyszorosok vágják át, azt hatalmas pyramisokká szabdalva, 
melyek közül többnek szabályossága valami meglepő. Eme 
hegynyilásokon keresztül láthatni a jura-mész mögötti dolomit 
hegyeket toronyalakú szirteikkel. A legnagyobbszerü hegy¬ 
kúpok egyike Ponté déllé Alpinál van, ott, hol a Piave eocen 
vidékre lép. Ezen óriáskapú nyugoíi oszlopát a Monté 
Serva képezi, melynek rétegtömege délkelet felé diil, a 
