49 
gyűlt. Sok szobában beszakadt a gerendázat és padlózat. Né¬ 
mely háznak oldalai kidőltek az utcára, hasonló sorsra jutott 
számos háznak kéménye, erkélye, párkányzata és ballustrádája 
stb. Sok szobának falai és az ajtók pillérei kilódultak s e 
miatt az ajtókat nem nyithatták ki, mi miatt a menekülni nem 
tudó emberek félelme a legnagyobb fokra hágott. Kik 
megmenekülhettek szabad térre siettek s ott töltötték az éjsza¬ 
kákat egész hetekig, mig a lakosok másik része oda hagyá a 
várost s a vidéken keresett menedéket. “ A bellunoi pusztulás 
és megrongálásáról felvilágosítást nyújt a következő hivatalos 
forrásból merített összeállítás : 
Belluno községe 
Lakások ' 
Családok | 
Házak 
Házak 
Hajlék nélkül 
maradt 
Meghalt 
1 Megsebesült [ 
Egészen rom¬ 
má lett 
Annyira megron¬ 
gáltatok, hogy 
lebontattak 
Kijavítható 
Kisebb sérü¬ 
lést szenv. 
Család 
Lakos 
Belluno városa 
(Citta) 
4679 
406 
508 
8 
110 
139 
251 
105 
459 
4 
7 
Alsó város (Sob- 
borghi) 
1761 
358 
242 
— 
2 
21 
219 
— 
— 
— 
— 
Külvár. (Frazioni 
aggregate) 
10(37 
1470 
1260 
15 
66 
243 
669 
52 
312 
4 
19 
16477 
2234 
2010 
23 
178 
403 
1139 
157 
771 
8 
26 
Az egyházak közül egy romba dűlt, 7 megrongálódott; 
a külvárosban 4 omlott össze, 21 megsérült. A legíigyelemre 
méltóbb, mi ezen összeállításból kiviláglik, az, hogy mint fen- 
nebb említettük, a Piave és Ardo folyók partjain elnyúló Sob- 
borghibau aránylag sokkal kevesebb romlást szenvedtek a 
házak, mint a 30 m-rel magasabb, szilárd talajon épült bél¬ 
és külvárosban. E körülmény emlékeztet a cosentini 1854 és 
1870-iki földrengésre, hol hasonlót tapasztaltak. Ott is a magas 
helyen és kemény sziklán állott kastély sokkal nagyobb rom¬ 
lást szenvedett, mint a város, mely a Crati és Busento folyók 
hosszában, azok keskeny szélén fekszik. Az 1783-iki rettentő 
