56 
időszámítás; tehát kevéssel éjfél előtt) oly rémitő földrengés 
volt, minő emberi emlékezet óta nem történt soha. Templo¬ 
mok, tornyok, házak omlottak össze, számos ember megöletett. — 
Különösen retentő vala a pusztulás Friaulban, a többek között 
az udinei patriarcha palotája is összeomlott. A 8. Daniele, 
Tomlezzo, Vensone és más kastélyok romba dűltek. 
Velencében a nagy csatorna (Canal grande) kiszáradt és 
sok palota leomlott. — Karinthiában ez alkalommal több 
mint 1000 ember esett áldozatul. 
Ez ama földrengés, mely a Dobratsch, vagy villachi 
alp meredek, déli oldalán ama végzetteljes hegyomlást 
idézte elő. E hegyomlás, bár mennyire ismeretlen,- a legret¬ 
tentőbb ilynemű jelenségek közé tartozik és a rossbergi nagy 
hegyomlás ezzel szemben jelentéktelennek tűnik fel. Két 
mezőváros és 17 falu temettetett el, a Gail-völgy tóvá lön 
elgátolva és a folyó csak nagy bajjal tudott a romokon által 
magának utat törni; a völgy még most is mocsáros e miatt. 
Még gyakran akadnak házakra s azokban csontvázakra. — 
(Scbaubach, die deutschen Alpen. V. 8. 70.) 
A bellunoi legújabb földrengés egyes helyeken talán nem 
volt csekélyebb erejű, mint az 1783-iki szerencsétlenség (Ca- 
tastropha) Oalabriában. De míg ez több mint 10 német 
mértfőldnyi területen Monteleone és Mileto-tól Keggio és Mes- 
sina-ig minden várost és falut romba döntött, a bellunoi tulaj¬ 
donképi pusztulás (ha nem vesszük számitásba a már külön¬ 
ben is omló félben állott 8. Maria di feletto-i egyházat és a 
coneglianoi toronytetőt) csak két n. mértföld átmérőjű szűk 
térre szorítkozott. 
Alig ismerünk földrengést, mely oly nagy felületet (leg¬ 
alább 4500 n. mértföld) hozva mozgásba, romboló dühét ily 
szűk téren fejtette volna ki. E tényből talán azon következ¬ 
tetést vonhatnék. hogy a bellunoi földrengés központja a 
szint alatt nem igen mélyen feküdött. 
