61 
bár éj szaki és déli része, a Maros áttörése folytán igen egyenlőt¬ 
lenül, geológiai tekintetben azonban igen változatosan van 
összetéve. 
Az abrudbányai és vöröspataki hegyek már a rómaiak 
alatt, mint dús aranyvidék voltak ismeretesek, s ezen nemes 
fémnek még mai nap is mindenesetre nagy menynyiségét tar¬ 
talmazzák, bár hozzá jutni nem könynyen lehet. 
Az e megett elterülő erdélyi vagy Maros-medence felülete, 
a Tisza medencéjétől eltérőleg, kiválóan tertiár képződmé¬ 
nyekből van alkotva; hogy ezek alatt az eredeti medence 
mélyebb pontjait mi tölti ki, s mily mély volt egykor e me¬ 
dence, az szintén még ismeretlen. A csak csekély mértékben 
hullámos, — majdnem sík — teritar képződményu talajból, 
dél felé eruptív kőzetek által csak nagyon kevéssé megszakgatott 
jegeces palák igen hirtelen emelkedéssel magaslanak ki, azon 
zig-zugos hegygerincet képezve, mely Erdélyt Oláhországtól 
választja el. E hatalmas hegygerincen át az Olt-on kívül csak 
a Zsily bir déli folyás iránynyal a Vulcanszoroson körösztiil, 
mely egykor talán még igen fontossá válhat, ha t. i. a kiter¬ 
jedésre ugyan korlátolt, de különben kitűnő és tetemes vastag¬ 
ságú zsilyvölgyi szénképződmények teljes értékükben lesznek is¬ 
meretesek. 
A Maros-medence keleti széle — a székelyföldön — rész¬ 
ben trachyt-hegyekből van alkotva, — trachyt, andesit, dacit 
és ezek tufái — ezek mögött kiválólag rézércdús kovandokat 
tartalmazó csillámpalából, e rézércek Balántól-Domokos mellett- 
Moldvaország egy kis részén át egész Bukovináig látszanak 
folytatódni. A csillámpalán elszórtan egyes jurakorszaki kövii. 
leteket tartalmazó mészkősziklák s éjszakfelől meglehetős szé- 
esség és vastagsággal tertiár homokkövek fekszenek, míg 
a palaterület közepéből, Ditrónál, pompás kinézésű myascittá 
átmenő, csak kis területet elfoglaló syenitkőzet emelkedik 
ki. Térjünk vissza az erdélyi medence keleti széléről a 
medence belsejébe, melynek szélein egyes pontokon a trias-, 
jura- és kréta-képlet képződményei tűnnek elő, melyek a 
tertiár-lerakodások alatt, talán a medence mélyebben fekvő 
pontjain is folytatódnak. A triasi képződményeknél régiebbek 
