63 
elkülönítettnek látszik. És így az Erdélyben hiányzó kálium- 
sók, ezen okoskodás alapján a Tisza medencéjében lennének 
keresendők; hogy melyik részében és mily mélységben, ezt 
megítélni természetesen a tények tüzetes megvizsgálása nélkül 
nem lehetséges. 
Minden esetre áll azonban az, hogy a diluvialis lösz, 
homok alatt s tengeri képződményíí tertiar rétegek között ke¬ 
resendők. Lehetséges, hogy a nagy számmal található, gyak¬ 
ran nagy mértékben félig sósvizű mély kutak vizének pontos 
vegyi vizsgálata és öszszehasonlitása is szolgáltathatna már e te¬ 
kintetben némi fölvilágositással. 
Ha netán egykor — mint ez igen valószínű -— sikerülne 
a magyar főmedence valamely részén tetemes vastagságit és 
nagy kiterjedésű kaliumsó-telepekre akadni, ezáltal Magyar- 
ország ipari fejlődésében rendkívül fontos, lényeges változás 
állana be, mivel ezáltal az ipar és földmivelés megmérhetlen 
fölvirágzásának természetes alapja lenne megvethető. Kitűnnék 
ezáltal, váljon ezen szép országnak nemzetiségre nézve megle¬ 
hetősen kevert lakossága bir-e képességgel nagyszerű és ál¬ 
landó iparnak létrehozására s kifejlesztésére. Remélhető, hogy 
ez által, teljesen békés alapon igen üdvös verseny támadna a 
népesség különböző elemei között. 
A néptörzsek kiváló művelődési fejlettsége részben az 
illető törzs hazájának fekvése s talaj szerkezete által tételeztetik 
föl, s ebben találja megfejtését. 
Engedje meg, hogy ezen szempontból még nehány futó¬ 
lagos megjegyzést tehessek azon befolyásra vonatkozólag, a 
melyet Translajtánia lakosainak művelődési történetére az 
ország fekvése és geológiai szerkezete gyakorolhatott. 
Erdődiís hegyek által szegélyzett termékeny síkságok már 
a kezdettől fogva mindenekelőtt, s különösen a nomád lovas nép¬ 
ként bevándorolt magyaroknál nagy mértékben segítették elő 
a marhatenyésztést és földmivelést, mely utóbbihoz — igen 
kedvező éghajlat mellett — csak később csatlakozott a szőllő- 
mivelés. A geograpliiai fekvés — távol a tengertől, — a telje¬ 
sen és a tengerig hajózható folyók hiánya, közlekedési aka¬ 
dályok kifelé a hegyeken át a kereskedelem fejlődését s ezzel 
