64 
egyetemben az iparét nemcsak hogy elő nem segítették, hanem 
inkább gátolták, mígnem — csak is a jelen században — 
a közlekedés természetes akadályait legyőzni, illetőleg eltávolí¬ 
tani megtanulták. 
Translajtania hegységeiből már a rómaiak uralma alatt 
nyertek vasat és aranyat, mint ez számos régi szerszám, épít¬ 
mény, sőt különböző vidékeken előforduló föliratokból is tisztán 
kitűnik. Uralkodó befolyását azonban a vas csak sokkal ké¬ 
sőbb, tulajdonképen csak századunkban vívta ki magának az 
iparra vonatkozólag. Századokon át csupán fegyver alakjában 
birt fontossággal íigy, hogy ércei hatalmas telepeinek jelen¬ 
léte Translajtania törzsnépeinek művelődési fejlődésére lénye¬ 
ges befolyást nem is gyakorolt. 
Az arany pedig lényegében véve csupán magas becsű 
fényiizési cikk, az iparra közvetlen befolyása nincs, azt nem 
mozdítja elő. 
A kő- és barnaszén — melyek ipari jelentősége hason' 
lóan csak a 19-ik században ismertettek tol teljesen — a kár¬ 
pátok területén általában nem igen gyakori s nagyobb kiter¬ 
jedésben nem is fordul elő. igy tehát a lakosság művelődés¬ 
történetére lényeges befolyást nem is gyakorolhatott. 
A tulajdonképeni kőszénképlet — a Ifeschitza melletti 
csekély képződmény kivételével — általában nincs is kikép¬ 
ződve, s ezen hiányt nem pótolhatja teljesen azon fekete szén, 
mely Pécs és Steierdorf mellett, a triasz-korszak*) lerakodásai¬ 
ban, valamint a zsilyvölgyben, Erdély déli határán, egy igen 
érdekes fejlődésit tertiár-medencében fordul elő. Valamivel gya- 
koriabb Translajtaniában a barnaszén, azonban kiváló vastagság-, 
minőség és kiterjedésben ez sem található sehol 
Mindezek után könynyen érthető, hogy a Kárpátok területe 
lakosainak művelődés történetében az ipar igen alárendelt — ha ál¬ 
talában valamiféle — szerepet játszott. Aránylag csekély fá¬ 
radsággal megélhettek nyájaik és földjeik jövedelméből, me¬ 
lyek fölöslege az itt ott könynyen nyerhető aranynyal teljesen 
*) Itt mindenesetre nyomdahibának kellett becsúszni, a menynyiben, 
mint ismeretes, a pécsi ós steierdorfi kőszén nem a triász, hanem a 
1 i a s z lerakodásai közzé tartozik. ■ S. F. 
