80 
2. Trachyt. Ezen név alatt érti mindazon féleségeket, 
melyeket Richtliofen régibb munkáiban „grauer Tracbyt“-nak 
mondott. Ide tartozik teliát mind az, mit a bécsi geologok a 
későbbi közleményekben „fiatalabb andesit“ vagy „valódi 11 , 
„veres“ vagy végre „normál trachyt“ név alatt írtak le. Korra 
nézve a „valódi trachytok “ valamivel fiatalabbak, mint a szürke 
alapanyagú andesitek, s ezek ismét fiatalabbak, mint a propyli- 
tek. Plútói kitörés terményei, de csak részben, mert találkoz¬ 
nak olyanok is, melyek tufákkal függnek össze. 
3. Rhyolith. A legutolsó kitörés terménye; a nagy 
trachytmagaslatok oldalán mint ár vagy födél vannak helyeződve. 
Nem ritkán állanak erős tufaképletekkel összeköttetésben. Szabad 
quarz mindig van bennük. A füldpát, miként elemzés által is 
bebizonyult, sanidin, s ritkán van e mellett valami rovátkos föld- 
pát. Gyéren van még ampliibol, biotit; ellenben az augit hiány- 
zani látszik. 
Midőn ezen beosztás Richtliofen által megállapittatott, a 
trachytok ásványtanilag, különösen a földpátra nézve tanulmá¬ 
nyozva épen nem voltak. Akkor még minden üveges foldpátot 
sanidinnek, minden rovátkosat oligoklasnak tartottunk, és ak¬ 
kori közleményeinkben csakis ezen két földpátról volt szó. Ké¬ 
sőbben Hauer Károly s többen a nagyobb földpátokat elemez¬ 
ték s kitűnt, hogy azok között nemcsak afönebbi kettő, hanem 
még andesin, labradorit s anorthit isjőnek elő. Minthogy azon¬ 
ban csak egyes lelhelyekről lévén ezen elemzések, a trachytok 
összes tömegének beosztásánál felhasználni nem lehetett, Hauer 
még mindig Richtliofen alapján jár és csak csekély módositást 
tesz rajta. 
Néhány év óta a vegyelemzésekhez a mikroskopi tanul¬ 
mányok is csatlakoztak és ezek alapján különösen Tschermak 
két sorba osztja a trachytokat: egyik a sanidin-, másik a pla- 
gioklas-sor; amazok tulajdonképen a trachytok, emezek az au- 
desitek. 
Tschermak ezen nézete alapján Doelter *) a következő 
beosztást teszi: 
*) Zűr Kenntniss dér quarzfüh renden Andesite in Siebenbürgen und 
Ungam von Dr. Doelter. Tschermak. Mineral. Mittheilungen 1873. 
