92 
már valami, az mint könnyen olvadó ásvány, a kisebb ande- 
sinekkel folyóvá kezdett lenni. A biotit nagyobb krystályai 
olykor kettészakadva láthatók úgy, hogy a két rész még közel 
áll, de eltérő irányban indúlt meg. 
A kőzet tömöttsége 2.67 (574, e / 7 1873). 
Stacke ezen kőzetről mint a Hodosfalva-féle fekete quarz- 
trachytról emlékezik, mely a Vlegyásza-tömzsöknek keleti far¬ 
kán, a Sebes-Körös mindkét partján, különösen Hodosfalva és 
Marótlaka között van kifejlődve, és a sebesi meg sebesvári 
granito-porphyroson tisztán keresztültör. 
A űnidal-szöveg tisztán elárulja a vulkáni hatást; de míg 
ezen példányok, melyeken ezen szöveg mutatkozik, nem mások, 
mint andesin-quarztrachyt utólagos vulkáni (rhyolithos) módo¬ 
sulatban, addig lehet, hogy egy bázisosabb trachyt vagy quarz- 
tracbyt is lép fel ott, tán belebb a kőbányától éjszakra, mit 
megvizsgálni az idő rövidsége akkor nem engedett. 
Ezen keletre az utolsó bánya után ismét a szokott fehér 
földpátos granito-porphyros quarztrachyt kezdődik s még egy 
kis ideig tartván, Bánfy Hunyad felé a trachytképletnek vége 
szakad. 
Ezen egész eddig leírt vonalon a váladék-idom táblás, de 
oly szabályos, hogy akár rétegnek is beillenék. A trachyttáb- 
lák itt az utolsó bányánál, hol a fekete apróbb szemű trachyt 
áttör, csaknem függélyesek, míg nyugatra követve fokozatosan 
nagyobbodó szög alatt dűlnek. 
A Sebes-Körös ágyában szétnézvén, a világosfehér fold- 
pátú quarztrachyton kívül feketét is találtam, a simára kopott 
ép felületen szabad szemmel is jól kivehető fluidal-szöveggel. 
A földpát ennél is andesin, tehát csak rhyolitosodó módosu¬ 
lata az audesin-quarztrachytnak, de nagyobb mélységből feltolva 
valamely bázisosabb kőzet által, mely itt nem jutott egészen 
a felületre. (50 3 , ®/ 7 1873). Töm. 2.67. 
2. Dragán-völgy, Valea lungi és Remecz környékéről való trachytok. 
A Sebes-Körösön átmenve, annak bal partjára, Nagy-Se¬ 
bes mellett befordultam a Drágán völgybe, mely többé-ke- 
vésbbé délny. irányban megy be több mértföldre a Vlegyá- 
