95 
trachyt, amphibol biotit magnetittal, s legfölebb ott, bol fluidál 
szöveg mutatkozik, vannak még augitnak nyomai. 
Ezen átmenetet a granitoporpbyrosba Doelter is említi, a 
mint a „Hodosfalva-kőzetekről,, szól. 
3. Gyeró'-Vásárhely, Kapus és Gyalu határa. 
A kirándulást Gyaluból tettem gr. Eszterházy Kálmán 
úr, társulatunk tagjának kíséretében, ki azon a vidéken geo¬ 
lógiai tekintetben is otthon van. Legtávolabb pontunk volt 
a gyalu-bánfihunyadi országúton Gyerő-Vásárhely, melynek ha¬ 
tárában a Cserhát hegy DDNy. oldalán meredek szirtol- 
dalt képező trachyt áll ki, míg az ellenkező, vagy É. oldalon 
abhoz gypsz támaszkodik. 
A Cserháthegy trachytja világosszürke, abban a földpát 
kissé üveges; nagyságra nézve kétféle: nagyobb és kisebb, 
ikerrovátkosság mind a kettő között előjön. Lángkisérletek csu¬ 
pán jelleges andesint mutattak ki. Kivehető még makrosko- 
posan quarz és biotit fényes pikkelyekben, valamint igen 
gyéren amphybol. A földpát üvegessége utólagos módosulatnak 
kezdete, melyet egy kitörő tiatalabb vulkáni kőzet idézhetett 
elő. (69 4 , 8 / 7 1873). 
Ilyen vulkáni kőzet lehetett a bazalt, mely a nem mesz- 
sze eső Köveshegyet részben alkotja. Ezen hegy tulajdonké¬ 
pen két kúpból áll, a nyugatibb a magasabb, s ez bazalt, 
melynek DNy. oldalán kiálló szirtoszlopok is vannak feltárva; 
a keletibb tetemesen alacsonyabb s ez valami quarztrachyt 
domitja, lithoiditja olykor lythophysokkal. Valóságos rhyolith 
nincs is, valódi üvegességet nem észleltem. 
Lássuk a Köveshegy két kőzetét külön. 
A bazalt igen sűrű, fekete, egyöntetű. A napnak tartva 
azonban parányi, többnyire hosszúkás krystálykák halmazának 
látszik. Coddington lencsével nézve a sűrű alapanyagból, 
egyes üveges foldpátokat veszünk ki, s ezek között egy olyan 
is van példányaim között, melynek hosszasága IV 2 mm. Iker- 
rovátkosságot látni rajta gyengén. A sok átvizsgált darabon zár¬ 
vány gyanánt, de igen ritkán még quarz, amphybol és biotit is mu¬ 
tatkozott. (70 3 , 8 /_ 1873.) Ezen példányok a hegy tövéhez kö- 
5 * 
