96 
zel gyüjtettek. Fölfelé haladva a szili világosabb, s a legtetején 
barna, fénytelen (73 2 , 8 / 7 1873). 
Vékony csiszolatban, 100-szoros nagyításnál ezen bazalt 
csupa földpát tűk halmazának látszik, melyek között parányi 
magnetit szemek vannak sörön elszóródva. A föld pútok kettős 
vagy többszörös ikrek, és a polarizált fényben plagioklasnak 
tűnnek ki. 400-szoros nagyításnál azonban kivehető, hogy a föld- 
pátokat nagy számban járják keresztül augit-mikrolithok. — 
Szinök főzöld, átlátszók. 
Láng-kísérlethez magát a bazaltot vettem egészben, és az 
úgy viselkedett, mint andesin, mely a labradorithoz kezd ha¬ 
jolni. Ha nem is egészen tiszta földpát-anyag ez, de legna¬ 
gyobbrészt az, és csak augit meg magnetittal van keveredve, 
két olyan ásvánnyal, mely olvad és alkálit nem tartalmaz. 
Különben vékony szálkában a bazalt áttetsző. 
Szedtem ki azonban egy földpátot is, az a láng-kísérletnél 
andesinnak mutatkozott. Könnyebben olvadott, mint a ba¬ 
zalt-darab és egy kevéssel több alkálit mutatott. Ebből tehát 
látni, hogy ha a mikroskop az alapanyagot uralkodólag földpát- 
nak mutatja ki, s mellette csak alkalimeut olvadó elegyrészek 
vaunak, megközelítőleg a földpát meghatározására anyagul 
maga a bazalt is vehető. 
Szövegére nézve jelleges bazalt, abban egy izzón folyó 
anyag lassú kihűlése folytán beállott krystályodás eredménye 
szemlélhető. 
üli vilit nem tartalmaz, s tömöttsége 2.72, csekélyebb, 
mint a bazaltok rendes tömöttsége. Keménysége tetemes, egyes 
pontjai obsidiánou mély karcot idéznek elő. 
Sósavas oldata vas által erősen van festve; lángban 
erősen mutat calciumot, nem erősen nátriumot és igen gyengén 
káliumot. Tehát ez is összhangzásban áll azzal, hogy a föld¬ 
pát calciumplagioklas, még pedig uralkodólag a labradorithoz 
közeledő sorból. 
A két kúp egyszersmind határ is a két helység között : 
a bazalt kúp Gy erő-Vásárhelyhez tartozik még, de a fehér domit 
kúp Kis-Kapus határában van. 
Ezen domit alapanyaga fehéres, hydroquarzitos. Néha 
