98 
féleségeken tettem. A mállottak között gyűjtöttem olyat 
is, mely darává esett szét. Ebből a földpátot egyenként 
lehet kiszedni. Dacára ezen mállottságának a kőzet sósavval 
leöntve nem pezseg. A kiszedett földpát fehér, nem-átlátszó, de 
azért fényes és ép, lángkisérletre alkalmas. A szemek nagy¬ 
sága 1—2 mm. Ezen darában quarznak nyoma sincs. 
A mállásnak indult kőzet alapanyagányak szine szürke, 
s abból csak a fehérlő földpát látszik kiválva lenni, a mely 
mennyiségre nézve tán felét képezi a kőzetnek. Közöttök 
több mutat ikerrovátkosságot. (74 3 , 8 / 7 1873.) Az egészen ép 
kőzet sötét szürke. A földpát egészen üveges, átlátszó, innét a 
fekete szín; de azért sem kevesebb, sem nem kisebb mint a 
világos szürke féleségé. Ezen üveges földpátok között az iker- 
rovátkosság gyakrabban mutatkozik. Egyes repedésein pezseg? 
minthogy calcit-hártya van beszüremkezve; maga a trachyt 
nem pezseg. Töm. 272 (75 4 , 8 / 7 1873). 
A földpát a lángkisérletben labradoritnak bizonyult be 
úgy a fehér, mint az üveges féleségnél. Amaz kissé szegényebb? 
emez dúsabb nátriumban, és hajol az andesinhez. 
Mikroskop alatt a fekete féleségből készített vékony csi¬ 
szolatban főleg földpát, augit és alapanyag tűnik ki. Földpát 
az uralkodó. Repedéses, benne nem ritkák a parányi zárvá¬ 
nyok s ezek között üvegesek is, s polarizált fényben élénken 
mutatja az ikrek pótszineit. Az augitnál feltűnő a sok üveg¬ 
zárvány. Az alapanyag 400-szoros nagyításnál sok magnetit- 
szemet mutat, mely egy tarka magmából van kiválva. Ezen 
magma mintha földpát és augit benső keveréke volna. Gyenge 
nyoma látszik a fluidál szövegnek ezen magmában. Az utóla¬ 
gos hő-hatásra a földpát üveges és repedéses állapotra is 
mutat. 
A kis-kapusi kőzet tehát labradorit-trachyt (augit, mag- 
netittal). Sem quarz, sem anphibol, sem biotit nincs benne. 
Gyalu határában, tehát a kis-kapusi labradorit trachyt- 
tól DK-re, a Szamos mindkét partján jön elő egy zöldes szürke 
trachyt, melyről röviden Stache is emlékezik (482. lap). Szemre 
