99 
nézve hasonlít a kis-kapusihoz. A napon nézve Coddingtonnal 
látni, hogy legnagyobbrészt földpát, s azon kívül magnetit sze¬ 
mek vehetők ki. Töm. : 2.59. 
Földpátja a lángkisérletben andesin. Quarz nincs benne, 
hanem magnetit és elpusztult biotit. Ennek szélein sajátságos 
sugaros keret látható. Tán amphibol is volt benne, olyanféle 
körvonal látszik, de anyaga végkép elváltozott. Ez tehát ande¬ 
sin trachyt (magnetit biotittal) kissé zöldkő állapotban. 
4. Kisbánya környéke. 
Kolozsvárról Kock úr társaságában tettem a kirándulást 
a DNy-i irányban vagy 4 mértföldre eső Kisbányára, Jára-pa- 
tak völgyében, hogy a Vlegyásza-csoport ezen legtávolibb vi¬ 
dékén is gyűjtsék adatokat. 
Az út Sz.-Lászlónak vitt és itt el nem hallgathatom a 
nummulitokat, melyek ott, s nevezetesen Sz.-Lászlón túl, Oláh- 
Léta felé oly roppant mennyiségben jönnek elő közel a felü¬ 
lethez. Voltak helyek, hol azon meszes agyagnak, melyben 
előfordulnak, tán 9 / l0 képezte a nummulites perforata és n. 
lucasana. Vannak kőbányák, honnét szekerekkel hordják a 
nummulitokat az országút kövezésére, és az ember mértfölde¬ 
kig csupa nummulit-kavicson jár. Egymással keverve jön elő 
e két faj leggyakrabban, de egy helyen, nevezetesen Magyar- 
Létán észleltem, hogy külön rétegben vannak: felül a nagyobb 
n. perforata, alul a kisebb n. lucasana. Azonkívül ostrea, 
echinidek s puhányok kőmagvai is fordulnak elő. 
(60 5 , 7 / 7 1873.) A mint Magyar-Létát elhagyva a Jára- 
völgybe ereszkedtünk volna le, egy mellék-patak mélyében, 
a Jára bal partján mind a két oldalon egyszerre egy quarz- 
trachyt lepett meg, mely mint hatalmas dyke tör keresztül a 
nummulitrétegek alatt levő homokkövön. Ezen homokkő azon¬ 
ban módosulva van, úgy hogy nehéz felismerni, különösen ko¬ 
vasav járta át erősen. A quarztrachyt-dyke szélessége 7—8 
öl. Igen szívós, világosszinű, öregszemű. Puszta szemmel megis- 
ismerni benne a quarzot, az ikerrovátkos plagioklast, gyé_ 
rebben biotitot, még gyérebben amphibolt, de azért néha nagy 
krystályokban fordul elő. Végre látni pyritet, hol a biotit, hol 
