102 
Az orthoklas-quarztrachyt ki van képződve az ÉNy. és az 
EK. részen, amott hydroquarzitos, emitt domitos módosulatban. 
Az orth. oligoklas quarztrachyt a Dragánvölgyben messze 
bent mint hömpöly elárulja, hogy a Vlegyásza-esúcs felé meg¬ 
van. Oligoklas-quarztrachytnak vehetni a granito-porphyros 
andesin-quarztrachyt legsavasabb féleségeit, a melyeknél azon¬ 
ban a typus ugyanaz, mint a túlsúlyra vergődött andesin-quarz- 
trachytnál, azért csak úgy van kitüntetve, hogy alárendelten 
jön elő. 
Vlegyásza-csoportjában az andesin-quarztrachyt az ural¬ 
kodó trachytképlet, s előfordul szövegére nézve granito-poryhy- 
rosan, és porphyrosan is. Átmegy lefelé a quarzszegény ta¬ 
gokon keresztül végre andesintrackytba. 
Ezt követi a labradorit-traehyt Kis-Kapusnál, s ezzel a 
trachytok sora be van fejezve. 
Következik még a bazalt Gyerő-Vásárhelynél. Ennek ás¬ 
ványtani alkata valóban azon gondolatra hoz, hogy az nem 
egyéb, mint a legalsóbb két trachyt: az andesin- és labradorit- 
traehyt megolvadva és ezen izzón folyó magmából történt kikrys- 
tályodás eredménye azon megjegyzéssel, hogy ilyenkor, ha volt 
amphibol, az többé mint ilyen a bazaltban nem, hanem csak 
mint augit válik ki és ha mint zárvány elő is fordúl az am 
phibol, a quarz vagy néha a biotit is, azok a tömeg tetején 
találtatnak és zárványi természetöket könnyen elárulják. 
A fönebbi sorozat egyszersmind a kor sorrendjét is be¬ 
mutatja, az összevág a basicitas és a tömöttség növekedő szá¬ 
mával. 
A quarz szereplésében itt szintén mutatkozik azon eddig 
Magyarországon általánosan észlelt törvény, hogy ha az 
megszűnik valamely trachytfajban, itt például az andesin-tra- 
chytban, akkor a bázisosabb faj, tehát a labradorit-traehyt már 
quarz nélkül jön elő. Viszont az is látszik, hogy egy és ugyan¬ 
azon a vidéken trachytfaj quarzzal és anélkül nem jön elő. 
Az orthoklas és az orth. oligoklastraehyt csak mint quarztra¬ 
chyt van kiképződve. A quarz tehát a savasabb foldpátokat 
követi, le egész az andesinig; itt kifogy és már vannak ande- 
