105 
van képződve, és többnyire nagyobb mennyiségben mint amaz. 
Az oligoklas már külsőleg is megkülönböztethető az ortho- 
klastól kevésbé erős ténye, nagyobb fokbani átlátszatlan¬ 
sága és az egyes példányokon mutatkozó ikkerrovátkossága 
által. A lángban azonban még jobban tűnik fel a különbség; 
mert míg az ortkoklas kevésbbé nátrium tartalmú, nehezebben 
olvad és az olvadék többnyire külhólyagos, addig az oligoklas több 
nátriumot tartalmaz, könnyebben olvad és belkólyagos. Az oligo- 
klasnak csak ritkán lehet krystályos körvonalát látni; leginkább 
úgy veszi ki magát, mintha az orthoklas az oligoklasba be 
volna ágyalva. Az oligoklas nagyobb natriumtartalmánál fogva 
a légköriek (atmosphariliák) behatásának inkább enged, 
mint azt egy, a szaloki csúcs tetején gyűjtött (X. sz.) példány 
nagyon szépen mutatja; ott a kaliumföldpát és a többi alkat¬ 
részek még egészen épek, a uatriumföldpát azonban majdnem 
végképen elmállott; az ég vény féméi és földje, úgymint ná¬ 
trium, kálium és calcium mint szénsavsók eltávoztak, vissza, 
hagyván a földpát többi alkatrészeit, a kovasavat és timföldet 
melyhez még víz is járul; ezen alkatrészek együttesen képe¬ 
zik a kaolint. A földpát elmállása külfeliiletéu kezdődik; 
egy átlátszatlan burok körül zárja a néha majdnem ép mag¬ 
vak Az oligoklas után az orthoklasra kerül a sor; ennek al¬ 
katrészei hasonló sorsban részesülnek. Midőn a földpát már 
elmállott, megszűnik a többi elegyrészek között is az össze¬ 
függés és összetartás, és a kőzet porlani kezd. 
A quarz szürkés kékes színű és az eddig elősorolt elegy¬ 
részektől mind keménysége, mind pedig azon tulajdonsága ál¬ 
tal, hogy a Bunsenféle lámpában meg nem olvad, eltér ; tö¬ 
rése kagylós és törlapjai nagyon fénylők ; némely helyen a 
krystályodás némi nyomai látszanak. Ha a quarz viszonyát 
a többi elegy-részekhez tekintetbe vesszük, úgy tűnik az fel, mint¬ 
ha legutoljára képződött volna és csak a földpát és a későb¬ 
ben leírandó csillám által hátrahagyott iireket kitöltené. 
Csillám kétféle fordúl elő, egy sötétebb színű biotit (mag- 
nesiacsillám) és egy világosabb, többnyire sárgás szürkés színű 
muskovit (kali-csillám). Ezek többnyire minden rend nélkül el¬ 
szórt lemezekből állanak ; előfordul azonban azon eset is, hogy 
