107 
goklast találtam, ellenben a gránátnélküli orthoklas és oligo- 
klassal bír. Ezen körülmény kapcsolatban azzal, hogy a csillám¬ 
pala és gránit közötti összefüggés valamely más helyen még 
tanulságosabban lehet feltárva, azon elhatározásra birtak, hogy 
folyó évben ismételjem ezen kirándulásokat, mégpedig ha köriil- 
nyeim megengedik, nagyobb számmal és tágasabb körben. 
A FÖLDTAN AZ 1873-ik ÉVI BÉCSI 
VILÁGTÁRLATON. 
(dr. Hofmann Károly és Böckh János, m. k. főgeologok, Telegdi 
Roth Lajos, m. k. osztály-geolog ésM. Matyasovszky Jakab, m. k. 
segéd-geolog által a nagyméltóságú földmivelés- ipar- és kereskedelem- 
iigyi m. k. minisztérium elé terjesztett jelentés.) 
A földtan az 1873-ik évi bécsi világtárlaton különös 
mérvben földtani térképek és átmetszetek, valamint egyes ne¬ 
vezetesebb petrographiai és palaeontologiai tárgyak kiállítása, 
sőt egész gyűjtemények összeállítása által volt képviselve, s e 
tárgyak vagy állami intézetek, tudományos társulatok és egyes 
tudósok, vagy pedig bányászati és építészeti, átalában ipari 
vállalatok által állíttattak ki. 
Az itt tárgyalandó anyag sokasága, áttekinthetés végett 
azt kívánja, hogy bizonyos rendszerben tárgyaljuk, s igy már 
az élőbbemből kiderül, hogy a világtárlaton képviselt, a föld¬ 
tan terébe vágó anyag mindenek előtt két főcsoportra oszt¬ 
ható fel, t. i.: 
I. A térképek-, szelvények-, egyáltalában a földtan 
terébe vágó abroszolási munkálatokra; 
II. a petrographiai és palaeontologiai tárgyakra. 
Tekintsük tehát először is e csoportok elsejének tárgyait. 
Itt mindenek előtt szembetűnnek a kiállított földtani tér¬ 
képek, melyeknek tanulmányozásánál szem előtt tartottuk az 
illető térképek földtani részletezését, valamint a színezésnek 
mikénti eléállítását s a színezésnél elkövetett elvet, de figye¬ 
lemmel kisértük a választott mérték nagyságát és a földtani 
