146 
láb*) magas Holicza, Farkaja, Szokolu Kamen, Djil, Kicsera 
stb. e terület közepén léteznek s közölök egyesek p. Szokolu 
Kamen vagy a Vaccinium myrtilus koszorúzta Farkaja szédítő 
magasságú szíriekben végződnek. 
A hegy-kifutások, melyek a központból minden világ- 
rész felé sugaranként haladó patakokkal egyenközüen futnak, 
nagyobbára a hegység központjától kezdve eleinte gyorsan, de 
később csak szelíden ereszkednek, különösen azok, melyek a 
szobráncz-ungvári oldalon, a tiszavidéki átlátliatlan íónaságon 
enyésznek el. 
A határolt terület földtani szerkezete igen egyszerű: déli, 
nagyobb felének anyaga a trachyt, éjszaki kisebb felét har¬ 
madkori homokkőcomplex alkotja s csakis e két különböző kép¬ 
ződmény érűlési határán van kifejlődve egy keskeny másod¬ 
kori mészkőszalag, mely Váralja falutól éjszaknyugatra, a 
Cserteshegy tövénél kezdődvén, Váralja, Benjatina, Ujkemencze 
faluk közvetlen szomszédságában majdnem egyenes vonalban 
Perecsen felé húzódik, hol Perecsen éjszaki oldalán jelenték¬ 
telen mérvben még egyszer kiemelkedvén, a mészégetéshez szük¬ 
séges anyagot szolgáltatja. 
E három képződmény burka gyanánt szerepel ezenkívül 
a trachytbreccia és tufa, lösz, nyirok és csekély mennyiségben 
a szilárd kőzetek szétporlása, elmállása, és vizek általi össze¬ 
hordása folytán keletkezett mostkori lerakodmányok. 
Másod kori képletek. 
Mészkő. A határolt terület legrégibb képződménye, 
mely a felhozott mészkőszalag anyagához van kötve, egy ösz- 
szefiiggő egészet nem képez, hanem több ponton, de leginkább 
Farkaja és Holicza hegyek homokkőterületébe is beékiilő tra- 
chytja által van félbeszakítva vagy fiatalabb képződmények 
által elfedve. 
Ezen mészvonulat Cserteshegy keleti oldalán veszi kez¬ 
detét, szabálytalan rétegzést alig mutató mésztuskók alakjában; 
melyek középszemű, calciteres anyaga mészégetéshez hasz¬ 
náltaik. 
: ) Ungmegye monográfiája, Horváth Jánostól. 
