151 
szaknyugati csúcsa és éjszakkeleti oldala határos a harmadkon 
homokkővel; sőt a váraljai mészgerinceket elhagyván a váralja- 
benjatinai gyalogút mentében Benjatinára húzódik, hol a falu 
talapzatát képezi. 
Hurky és Vapenica mészköve csak délről van e képződ¬ 
mény által környezve. 
Szokolu-Kamen éjszaki oldalán koszorúzza a mészkövet s 
végre Perecsen mellett részint önállóan lép fej a mészkőtől 
délrefekvő legelső hegygerincen és árokban, részint körülve¬ 
szi magát a mészkövet. 
A mészkőhöz való viszonyát legszebben lehet látni a vár¬ 
aljai várhegy éjszaki oldalán, hol a mészkő fedüjét képezi s 
homokkő által van fedve. 
Ezen márgás rétegeket, melyekben hosszú keresés dacára 
az állati maradványok legkisebb nyomát sem sikerült találnom, 
dr. Stachevel a felhozott fekvésüknél és a pennini alpesekben 
kifejlett neocom képlettel való nagy hasonlatosságuknál fogva a 
a kréták alsó, neocom szintjének kell tekintenem. 
Harmadkori homokkőhegység. 
A Kárpátok hegykoronájában annyira szereplő homokkö¬ 
vek területem architecturájához is jelentékeny mérvben járul¬ 
tak. E zúzkőzet képezi a másod kori képletek közvetlen hatá¬ 
rát; déli részében azonban nem húzódik messzire. Vulsovka 
házait, Szokolu-Kamen, Holicza, Boroló és Csertes hegyeket 
összekötő görbe vonaltól délre nem láttam sehol, míg e vonal¬ 
tól kezdve területem egész éjszaki részében mint hegyalkotó 
kizárólagosan szerepel azon, aránylag kis félbeszakitások kivéte¬ 
lével, melyeket testében a tárgyalt másodkori képletek kibú¬ 
vásai idéztek elő. Természetben való megjelenésére nézve lé¬ 
nyegesen különbözik nem csak az éleshátú mészvonulattól, ha¬ 
nem a trachytképlettől is. Lapos, többé kevésbé meggömbölyö- 
dött, magasságra nézve a trachytképezte magaslatokkal verse¬ 
nyező hegyek (p. Kozmaticz h.), hegyvonulatok és dombok a 
homokkőnek köszönik létüket, melyek csak ott mutatnak me¬ 
redek partokat, hol a vizek erős hatásának nagy mérvben 
voltak kitéve, így p. Perecsen és Dubrinies közti hegyparton, 
az országút mentében. 
