159 
Hogy ezen utóbbi tuffa más, durvábbszemű tuffák módjára 
képződött, alig szenved kétséget; de váljon a Borolohegy kao- 
lintuífája és a dubrinicsi porcellánföld szintén csak a vizek 
összehordó hatásának köszöni-e léteiét, vagy tán valami vulkani¬ 
kus kőzet átalakulásából eredett-e, még biztosan állítanom 
nem lehet. 
Negyed- és mostkori lerakodmányok. 
Az eddig csak röviden felhozott képződmények burka 
gyanánt szerepelnek: a lösz és a nyirok, melyekhez helyenként 
quarzkavics és csekély kiterjedésben a mostkori lerakodmányok 
is csatlakoznak. A lösz és a nyirok ki vannak fejlődve még pedig 
különösen a Szobráncz-ungvári oldalon, hol az egész vonalon 
levő szántóföldek és az ungvári szőlők talaját képezik; nem 
hiányoznak azonban sem a trachyt- sem a homokkő-terüle¬ 
ten. E fiatal képződmények elterjedését és egymáshoz való 
viszonyát más alkalommal még közelebbről fogom szemügyre 
venni. 
Befejezésül legyen szabad azon barátságos vendégszere¬ 
tetet és sokféle gyámolítást kiemelnem, melyet a gör. kath. pa¬ 
pok, Gulacsy Egyed barátom és Kornides úr részéről tapasz¬ 
taltam ; miért is meleg köszönettel tartozom. 
A BUZIÁSI GYÓGYFÜRDŐ ÉS AZ OTT LEGÚJAB¬ 
BAN VÉGHEZVITT FÚRÁSOK 
Zsigmondy Vilmostól. 
(Felolvastatott a társ. f. évi április hó 8-án tartott szakgyülésén.) 
I. Bevezetés. 
Buziás mezővárosa Temesvártól négy mértföldnyire kelet 
dél kelet felé a Szilashegy éjszaknyugoti tövében, egy közép¬ 
szerű dombok által szegélyezett völgyben fekszik. Kornhuber sze¬ 
rint: (Barometrische Höhenmessungen in Ungarn. Verhandlungen 
des Vereines für Naturkunde in Pressburg) a buziási parknak 
fekvése a tenger szine felett 417 bécsi láb. 
Gyógyvizei némelyek gyanitása szerint még a rómaiak 
idejében „centum putei“ nevezet alatt voltak ismeretesek, habár 
mások által ezen elnevezés a szászkai bányáknak vindicáltatik. 
12 * 
