161 
Egymáshoz közel eső pontokon ugyanis dőlésének iránya 14 h 
és 18 h között változik, — dőlésének szöge pedig 25—85 9 
között. Némely helyütt — alig 20 öles közökben — egymástól 
ellenkező irányú dőlés és a kőzet mintegy összegyúrása szem¬ 
lélhető. Quarc-és földpátkiválások igen gyakoriak. 
Buziás gyógyvizei kétségen kívül ezen őspalaszigetből 
nyerik vizüket, a légbeliek hatása folytán felette hamar elmálló 
palakőzet szolgáltatván azok vastartalmához az anyagot. A be- 
szivárgási terület egy négyszög mértföldnél többet tévén ki, ha 
az évi csapadékot csak 18 hővelyknyinek veszszük fel, akkor 
egy napi beszivárgásra esik 394.520 köbláb, mely a pala¬ 
kőzetet körülövedző harmadkori képlet vízhatlan rétegei alá 
húzódván, ott egy roppant terjedelmű víztartónak keletkeztére 
szolgáltat alkalmat. 
Buziás területén sem nagyobbszerő vízmosás, sem egyéb 
természetes feltárás nem létezvén, az ott fellépő harmadkori 
képlet tanulmányozása alig lehetséges. A közelében lévő Szilas 
helysége határában előforduló számosabb vízmosás nyújt e te¬ 
kintetben egyedül útmutatást. 1—■l 1 / 2 ölnyi vastagságú agyag¬ 
rétegek váltakoznak csillámpala- és gneisztörmelékből eredő 4^5 
láb vastagságit, szintesen fekvő homokkő- és homokrétegekkel. 
Mig- a felső, igen zsíros és sziirkeszinű agyagrétegek tömérdek 
borsó-alakú s nagyságú vas-ércdarabkákat tartalmaznak, az 
általam észlelt legalsó, szintén igen zsíros, agyagréteg zöldes- 
szinő, s ment minden vasérctől. Szerves testnek maradványát 
sem az agyagban, sem a homokkőben vagy homokban nem 
leltem. Váljon nem tartalmaznak-e foraminiferákat, ennek meg¬ 
határozása a jövő dolga. 
Megemlítendőnek vélem még, a Szilas helység területén 
néhány évtizeddel ezelőtt nyert vasércet is. Ennek előfordu¬ 
lása a fennemlitett borsóalakú vasdarabkákkal tökéletesen azo¬ 
nos, minden az agyagból kiásott egyes darab megközelítvén a 
gömbalakot, csakhogy némelyike 2—3 láb átmérővel is bir. 
Habár vizsgálataim a Szilashegy oldalait borító harmad¬ 
kori képletet illetőleg Izgár-on (1 x / 2 mértföldnyire Buziástól dél 
felé) túl nem terjeszkedtek, melynek határán szintén a többször 
emlitett sziirkeszinű, vasércdarabkákat tartalmazó s szintesen 
