163 
végén négy, majdnem közepén kettő, és másik végén szintén 
kettő létezik. Az első négy kiitból, melyek 2—3 öl átmérőjüek, 
és egy hatalmas földalatti csatorna által egybekötvék, a meleg- 
fürdő számára meríttetik a viz, — a középső kutak vize ivásra, 
a völgy másik végén lévőké pedig a hidegfürdők és a zuhany¬ 
fürdő számára szolgálván. 
Ezen kutak vizénél 1867. april 2-án a következő hő¬ 
fokokat észleltem: 
1. A melegfürdői kutaknál . . -f 9° R, 
2. A Józsefkutnál. 10. 7 ° R. 
3. A Mihálykutnál.-f- 10. 2 ° R.. 
4. A hidegfürdői kutnál . . . -}- 9. 7 ° R. 
A viz, mely a robajjal feltoluló szénsav nagy mennyiségé¬ 
től forrni látszik, az ivókutakban tökéletesen tiszta, színtelen 
és átlátszó, kőolajszagu, csípős savanyú, később tisztaizfí. A 
kutak aljára, oldalaira, s a vezető-csatornákra sárgásbarna üledé¬ 
ket rak le. A nagyobb átmérőjű kutakban a feltoluló szénsav 
magával ragadván a finomszemcséjű üledéket, a vizet sárgás¬ 
nak tünteti fel. 
Ezen üledék a kutak alján lévő kavicsra — mely rétegig 
mindnyája mélyesztve — cementmódon hat, és ott egy válósá- 
gos conglomeratot képez, mely a kút alját idővel vízhatlanná 
tévén a savanyúviz felszállását gátolja. 
Végre megjegyzendő, miszerint a viz mindazon kútban 
melyből lefolyása nincsen, absolute egy s ugyanazon vizszintre 
emelkedik. 
Sajnálattal tapasztalván, hogy helyben meteorologiai ész¬ 
lelések eddigelé nem eszközöltettek, Buziásnak középmelege 
ennélfogva ismeretlen, annak kiszámítására pedig, mily mély¬ 
ségből eredhetnek gyógyvizei, középmelegének ismerete elkerül- 
hetlen; 12 édesvizet szolgáló kútjának vizét — mely is a 
helybeli szüremkezés eredményének tekinthető —vizsgáltam meg 
hőmérsékletére nézve. 
A legkisebb hőfokot 7, 4 a legnagyobbat 8, 9 fokkal ta¬ 
lálván, az imént érintett 12 kút vizének középmelegét számítás 
utján 8, 08 R.-fokkal állapíthattam meg, mely hőfok, tekintettel 
azon jelenségre, hogy a kutak vizének hőmérséklete a mi vi- 
