180 
A tömegkőzeteket di\ Peters ekként különbözteti meg: 
1. Diabas (Aphanit) agyagpalában (kőszénképlet'?) 
2 . Felsitporphyr a) Quarzporphyr, réteges és tömeges. 
b) Porphyrit, nagy tömzsökben. 
3. Syenit tömzsökben. 
4. Syenitporphyr név alatt: Oligoklasit, zöldkőféle, 
részben trachytnemű. 
5. Trachyt, egy nagy elszigetelt tömzsököt képez; fiata¬ 
labb mint a környék nullipora-mesze, de öregebb, 
mint a cerithium-rétegek felső emelete, 
tí. Rhyolitb (Ricbtbofen) a trachyttufa vidék szélén, fiata¬ 
labb mint minden cerithium-réteg. 
Az egyes kőzetek tanulmányozását petrograpkíai módon 
teszi, minthogy a rétegzeti viszonyok kevéssé vannak felde¬ 
rítve, és némelyek oly kétes jellegűek, miként Peters maga 
mondja, hogy csak nagyobb terület ismeretével összekötött 
részletesebb tanulmány által hozhatók majd tisztába. 
Geographiai csoportba foglalva, éjszakról délnek haladva 
szólani fogok: Meziád, Petrosz, Rézbánya (Bihar), Vaskóh vi¬ 
dékéről, és végre a Fehér-Kőrös völgyének mentében előjövő 
krystályos kőzetekről. 
I. Meziád vidéke. 
Meziád falu Belényestől EEK-re esik. Környékéből két 
krystályos kőzet van Peters gyűjteményében. Kettő Meziádtól 
EK-re Yalea Pestjeri-ből, egy Meziádtól keletre. Peters geoló¬ 
giai térképén e helyen „Felsitporphyr und seine Pelite“ van 
bejegyezve. 
Két kőzet példánya a pestjeri völgyből egymáshoz na¬ 
gyon hasonlít; szemcsés porphyros kinézésű, mind a kettő 
csak felületről van leütve, úgy hogy tetemesen mállásnak in¬ 
dultak már; az épebb alapanyagának szine veresbarna, sárgás, 
alig fénylő földpátokkal. Nagyitóval vizsgálva, látni benne sok 
quarzot gömbölyű szemekben, gyérebben mállásnak indult 
csillámot, és azt is kivehetni, hogy a földpátok között elég 
