192 
határozást engednének. A földpát plagioklas, már az ikerro- 
vátkoknál fogva is, és a jobbak labradoritként viselkednek, 
úgy hogy labradorit-trachytnak vehetni. 
Peters nem az egyes példányok szerint, hanem összesítve 
adván meghatározásának eredményét, azt mondja, hogy kétféle 
földpátegy orthoklasztos és egy klinoklasztos van benne, továbbá 
amphibol, csillám és pistazit van benne. Külleme dioritos, és gya¬ 
nítja, hogy Nagybánya és Selmec zöldkőtrachytjaihoz közel álla¬ 
nak, minek eldöntésére további kutatásokat tart szükségesnek. 
Kukurbetából DK-re, az Aranyos vizkörnyékében, Vidra 
völgyéből van egy példány, melynek felírása „eruptív kőzet 
(Syenitporphyr, Peters; zöldkőtrackyt ? Richthofen)“ hömpöly. 
Ez andesin quarztrachyt amphiból biotittal, meglehetős durva- 
szemű és granitoporphyros szövegű. 
IV. Vaskók vidéke. 
Vaskók mellett nyugatra közvetlenül egy kis tömegben, 
ellenben távolabb a Plesz hegységnek tetemes része „Felsit- 
porphyr und seine Pelite“ van színezve. 
Kőzet anyag igen kevés van, és nem jó állapotban. 
Egyre lehetek némi tekintettel, t. i. melynek lelhelye Szuszány- 
tól éjszakra esik, Monyássától nyugatra. 
Ez Peters szerint réteges quarzporphyr, melynek elegy¬ 
részei quarzszemek, zavaros földpátok átraenve az alapanyagba, 
és elváltozott csillám. A földpát lapjain ikerrovátkosság nem 
látszik, az orthoklas. 
Én hasonlókép orthoklasnak találtam, de nem jelleges vi¬ 
selkedésűnek, az egész kőzet, miként Peters is kiemeli, tete¬ 
mes elváltozásnak van indulva. 
Ezen orthoklas quarzporphyr tekinthető-e a trachyt kép¬ 
letek legrégibb tagjának, s így ugyanazon képletnek, mely 
a szomszédos érc hegységben (Verespatakon) van kifejlődve, 
geológiai alap hiányában nem mondhatom. Az ásvány-associatio 
ugyanaz. 
V. Fehér Kőrös trachytja. 
Trachytot Peters csak egy ponton látott, Halmágytól egy 
órányira nyugatra, Liasza völgyben. 
