199 
Ugyanis Zireztől délre Puszta-Eplény határában találunk 
dolomitot, dachstein mészkövet, brackiopodákban bővelkedő alsó 
liasz - mészkövet, a közép jurához tartozó mészköveket, a 
„Borzovár“-ra vezető utón felső jurához tartozó dypliia-mész- 
köveket, Kardosrét vidékén ammonitokban bővelkedő alsó 
liász-mészköveket stb. Hatalmas kifejlődéssel bírnak e vidéken 
az alsó krétaképződménybe tartozó caprotina-mészkövek, és 
nagyobb távolságban, nevezetesen Lókut, Puszta-Akló, Olasz¬ 
falu, Bakony, Nána határaiban bovelkedők kövületekben a kö¬ 
zépső krétába tartozó márgák és márgamészkövek. Csekélyebb 
kifejlődéssel bírnak a harmadkori képződmények, melyek kö¬ 
zül kivált az eocenrétegek kiemelendő!?:. Ezek a Zircz hatá¬ 
rában levő, a ciszterciták diszkertjétől nyugatra eső, homok¬ 
gödörben vannak fel tárva. E rétegek földtani tekintetben igen 
érdekesek, miért is 1866-tól kezdve több ízben vizsgálatokat 
tettem e helyen, mely vizsgálatok eredményét van szerencsém- 
a következőkben ismertetni. 
A zirczi homokgödörben a következő rétegeket találjuk 
feltárva alulról felfelé: 
1. Homokot, melyben szerves maradványok nyomát sem 
találtam. Teljes vastagsága ismeretlen. A felszínen körülbelül 2 
ölre volt feltárva ottlétemkor. 
2. Félig sósvizi agyagot, melyben puhánymaradványok 
nagy mennyiségben fordulnak elő. Ezek meglehetősen jól meg- 
tartvák, de annyira törékenyek, hogy alig lehet ép példányt 
kapni. Ezen agyag vastagsága 2—3 láb. 
E rétegben találtam a következő kövületeket: 
Corbula sp. 
Cyrena sp. 
Arca sp. 
Mytilus cfr. corrugatus Brongt. 
Aromia dentata Hantk. 
Ostrea sp. 
Fenus polygonus Lám. 
Cerithium calcaratum Brongt. 
Cerithium aurículatum Schloth. 
Cerithium striatum Dcfr. 
Katica incompleta Fitt. 
