211 
ismét tracliyt- és zöldkőtracliytból. Ezen második eruptivkőzet- 
vonal kiterjedése hosszaságban vagy 2 1 / 2 , szélességben 1 / 2 mért¬ 
föld. A keleti vonalon ezen kőzeteken kívül Verespatak köze¬ 
lében esik a híres Deftmatán, Hozak szavai szerint az audesit- 
nek egy bazaltszerű kitörése. 
A 3-ik eruptivvonal Zalathna és Mihelyen között. 
A 4-ik a háromszög alapvonalán Szászváros és Halmágy 
között van, s ennek főhelye Nagyág. 
Én a második eruptiói vonal kőzeteire vonatkozom jelen 
lég, mert eltekintve, hogy itt vannak az Abrudzel, Búcsúm és 
vulkojin kivid az abrudbánya-verespataki bányamüvek, melyek 
akár régiségre, akár nagyszerűségre és terjedelemre nézve a 
többit mind felülmúlják, a legjobban feltárt, a legjobbau átta¬ 
nulmányozott bányavidékeink egyike ez, és hozzá nem keve¬ 
sebb mint vagy 40 pontról vagyok kőzetanyag birtokában, 
melyet egy rövid tartózkodás alatt 1863 bán részint magam 
gyűjtöttem, feljegyezvén ugyanegyütt több elöjövési körül¬ 
ményt is; de legnagyobbrészt a magas pénzügy ministerium 
bányászati osztályának köszönhetek, hova tanulmányaim szá¬ 
mára a keleti aranykerület trachytjai végett folyamodván, azok 
gyűjtése hivatalosan rendeltetett el, és a foganatosítással nem 
más mint Hozak József úr, akkor még királyi bányamérnök 
Verespatakou, bízatott meg, ki ezen felhívásnak valóban oly 
szakismerettel és előszeretettel tett eleget, hogy ezen gyűjte¬ 
ményt az azt követő osztályozó s leiró katalóggal együtt min¬ 
taszerűnek mondhatom. 
Hozzá jön ezen választásomhoz még különösen azon kö¬ 
rülmény is, hogy mig Doelter az érckerület sok pontjáról kö¬ 
zöl ismertetést, a verespataki tracliytképletek legfőbbjéről, a 
Kirnyik quarztrachytjáról úgyszólván csak futólag (valamint 
Tschermak is), mint quarzandesitről, emlékezik, de azzal rész¬ 
letesen, használható üde anyag birtokában (miként maga 
mondja) nem lévén, nem foglalkozik. 
A) Yerespatak környékének trachytfajai. 
I. Őrt holdas quar ztrachy t (dacit). 
Ez azon híres kőzet, melyből többi között a Nagy-Kir- 
14 * 
