213 
húz, sőt néha egészen oly világos, mint a müskovit. Viselke¬ 
dése a lángban azonban azt mutatja, hogy inkább biotit s 
így van ok azt eredeti állapota szerint biotítnak tartani, mely 
azonban utólagosan elhalványult. 
Az a m p h i b o 1 nagyon gyér, és soha sem találtam ép 
állapotban, hanem igen is pseudomorphokban, melyeknél a 
krystályalak makroskóposan jól felismerhető, mert az az am- 
phibol közönséges előjövési alakjait mutatja csak: az oszlopot 
a két melléktengely véglapjával, s az oszlop tetején a két he- 
mipyramis lapot a véglappal (cc P, co P oo ép, gc P oc 
ferde, P, oP). Nekem igen szép krystályalakom van Verespa¬ 
takról, a katkolikus templom alatti quarztrachytból, melyet a 
Hozak által onnét gyűjtött kőzetpéldányból sikerült kifej¬ 
teni. Hossza vagy 3 mm. Anyaga steatitos, zöld, de még eléggé 
szívós. A hasadásnak már nyoma sincs meg. Kisebbeket ugyan 
innét Hozak is gyűjtött, azon kívül még a déli Kirnyik, a Fe¬ 
renc- és a Gergelen tárnák quarztrachytjából. ügy, hogy az 
amphibolt, mint eredeti elegyrészt teljes ok van felvenni az 
ásvány-associatióba. 
A magnetit ritkán van meg ezen elváltozott kőzetben, 
de azért nem hiányzik, és különösen a Gergelen tárnából Ho¬ 
zak kölesszemnagyságú oktaédereket gyűjtött ezen quarztra¬ 
chytból, melyek az egyetemi gyűjteményben vannak. 
Az ásvány-associatio szerint tehát ezen dacitnak és quarz- 
porphyrnak is nevezett kőzet szerintem : 
Orthoklas — quarztrachyt. 
Biotit, ampáiból, magnetittal. 
Elemzés végett Bernáth József úrnak adtam át egy pél¬ 
dányt a Kirnyikről, a melynél az alapanyag még elég ép volt 
arra, hogy az eredmény némi támpontot nyújthasson. Megkü¬ 
lönböztetett ő abban háromfélét: alapanyagot, melyben quarz- 
és földpátszemek vannak kiválva. A földpát gyakran mállott, 
de vannak még fénylők is. Az alapanyag világos kékes szürke, 
mint a chalcedon, egynemű tömött, törésen egyenetlen, fényte¬ 
len. Az egész kőzet tele van pyrittel, de az oly apró, hogy a 
felületen nem veszsziik észre, s csak iszapolás által gyűl össze, 
