217 
lényeges arányszámokat mutatja a százalékos összetételben. A 
verespataki kaolinban az arany jelenléte könnyen kimutatható, 
mig a veresvágásiban nincs. 
A verespataki kaolin a Nagy-Kirnyikből fehér, rendesen 
földes, és ekkor keménysége csekélyebb mint a gypszé, tapin¬ 
tata sikamlós, dörzsölés által zsirfényt kap, a vizet hamar szívja 
fel s e miatt a nyelvhez tapad, kellő mennyiségű vízzel kép¬ 
lékeny. Nagyítóval nézve fémfényű pontokat venni ki a pará 
nyi fehér pikkelyek között. Vannak néha összeállóit és még 
némi fénnyel biró részlegek, melyek keménysége nagyobb, mint 
a gypszé, de vízben áztatva, és különösen csészében szétdör¬ 
zsölve, ez is fehér kaolinná esik szét, mit vízzel iszapolva el- 
távolithatunk, a fémszemecskék visszamaradván. Ezen fémsze- 
mecskék Bernáth szerint részint arany, részint valami acél¬ 
szürke ásván}', melyben minőlegesen mint alkatrészeket ezüstöt, 
rezet, tellurt és ként határozott meg. 
A kaolin tömöttsége 2.59. Forraszcső hatásának kitéve, 
előbb megszenesedik, aztán szürkésfehér lesz, de meg nem ol¬ 
vad. Kobalt oldattal szürkés fekete lesz. Savakkal nem pezseg. 
Hígított sósav nagyon keveset támadja meg, kihúzván belőle 
3. 00 °/o timföldet és a kovasav nyomát. Fölbontására Molnár 
legalkalmasabbnak találta a kénsavat, mely azt tökéletesen fel¬ 
bontja, s behatása által kocsonyás lesz. A gázlángban vizs¬ 
gálva, alkálikat nem látott benne. 
Leszámítva a szerves anyagot, az aranyat, pyritet és 
egyéb fémvegyeket, a verespataki kaolinnak 100 részben alkat¬ 
részei. 
I. A Nagy-Kirnyiki Sz.-József bányából, a quarztrachytból 
(Molnár). 
H. A Nagy - Kirnyiki lungesti bányából, egy csepköves 
képződményből, melynek quarz és rhodochrosit képezte töme¬ 
gének egyes hézagaiba bemosódva találtatott (Molnár). 
III. Kaolin, az opálbányából Veresvágásról, Eperjes mel¬ 
lett. (Molnár). 
IV. Kaolin, szintén a Kirnyik egyik bányájából, de úgy 
látszik nem oly tiszta, hanem keverve kevés földpáttal s egyéb 
ásványokkal, Bernáth elemzése szerint. 
