219 
hasadási rhomboeder alakjában kiképződve. Egy rhomboeder-él 
hosszasága 4—5 mm. A kőzet kivehetőleg ortkoklas-quarz- 
trachyt. Ezt bevonja pyritdús sötétebb quarz, erre következik 
egy vékony rhodochrosit réteg, erre víztiszta quarz, sűrű cso¬ 
portokban fennőve; s annak kis egyénei tetejében ritkásan 
ülnek a calcitok egyes krystályokban vagy csoportokban. A 
calcit belül erős üvegfényű, de kiviil fénytelen, azt látszólag 
quarz, vagy rhodochrosit kérgezi be, mely kérgen ismét egyes 
pyrit-krystálykák ülnek. 
Egyéb kőzetekben a calcit gyakrabban fordul elő. 
II. A nde s in t rachyt. (Amphibol-andesit) 
Verespatak környékében quarz nélkül is találtatnak pla- 
gioklas trachytok, nevezetesen a következő leihelyekről: Murgeu 
Zsamina és Gergeleu azon megjegyzéssel, hogy a két előbbeni 
jelleges andesinként viselkedik, mig az utóbbi a labradoritba 
hajlik. 
A plagioklas már makroskoposan is elárulja magát oly¬ 
kor az ikerrovátkosság által; utána az amphibol van nagyobb 
mennyiségben, biotit gyéren, magnetít csak mikroskopos, néha 
több, másszor kevesebb, és így a kőzet is hol hat a mágnes¬ 
tűre, hol nem. 
Az ásvány associatio szerint ezen trachyt faj: 
A n d e s i n t r a c h y t, amphibol, biotit magnetittal. 
III. L a b r a d o r i t -1 r a c h y t. (Amphibol-andesit). 
Sokkal nagyobb számmal jönnek azonban olyan trachytok 
elő, a melyeknek plagioklasa a labradorit-sorba tartozik. Ilye¬ 
neket a következő lelhelyekről bírok: 
Vurs, Tille, Zanoga, Rotunda, Rusiniasa, Cseresen, Ghirda, 
Igren, Despikata, Izlaz, Schulle, Troaselle, Csitera-Piatri és 
Nyegrilasza. 
A kőzet hol világos-szürke, igen érdes és a sötét és oly¬ 
kor fénylő amphibol által tarka, hol kissé zöldköves, és 
olykor pedig sötét, csaknem fekete (Nyegrilasza, Csitera-Piatri). 
Az ásvány associatio, a földpátsort leszámítva egészen 
az, mint az andesintrachytnál, és igy ezen faj kifejezése lab- 
radorittrachyt, amphibol biotit magnetittal. 
