231 
van az a szép függélyes, de kissé görbült oszlopcsoport, melyről 
a Detunata elhiresedett. A hegy oszlopos részének tetején gyé¬ 
ren még találni quarzot felismerhető állapotban, mig lefelé re¬ 
pedésekkel jelenik meg s azokból indulva fehér anyaggá vál¬ 
tozik el. Az oszlopok alsó részén és általában azon egész ha¬ 
lomban, mely a Detunata alján az oszloptöredékekből meg¬ 
gyűlve van, zöld és sárga szemekből álló zárványok vannak. 
Ezen quarzzárványok felette érdekesek lévén, részleteseb¬ 
ben leirni szükségesnek találom. Vannak példányaim, melyeken 
tisztán kivehető az alak: a hatszöges pyramis csekély tompítá¬ 
sával az oldaléleknek, tehát egészen az az összalaklat, mint 
Kirnyík quarztrachytjában. Az anyag azonban ritkán ép, de 
hogy az valóban quarz, kitűnik a következő tulajdonságokból: 
a) nem olvad magában, sem nem festi a lángot; sodával ösz- 
szeolvasztva pedig viztiszta gyöngyöt ad, mi által az olivintől 
és a forsterittől eltér, b) Sósav által nem támadtatik meg, na¬ 
gyobb mennyiség lévén hatásának kitéve, alig észrevehető cse¬ 
kélységnek mondható a sósav behatása, kocsonya nem vált 
ki, a szemek teljes üvegfénynyel és egészen megtartott csú¬ 
csokkal, élekkel maradtak vissza, mint quarzszemek. Sósav igen 
csekély fokban mutatott zöldszint a vastól, valamint szintén 
igen kevés nátriumot, calciumot és magnesiumot. c) A tömött- 
séget két anyaggal határoztam meg: a lehető legtisztábbnál az 
2.66, mig olyan szemeknél, melyekhez fehér anyag is volt ta¬ 
padva, 2.69-nek bizonyult be a piknométerrel; az olivin tömött- 
ségétől tetemesen eltér. 
Azonban áll, hogy a quarz egészen épen, viztisztán, sőt 
néha kissé ibolyás színnel a ritkaságokhoz tartozik; legtöbbször 
vegybotás következtében változás állott be, kívülről befelé, s 
erre mutat a fenebbi minőleges kimutatás is, s ahoz még azt 
csatolhatom, hogy a hol az elváltozási anyag fénytelen fehér, 
ott abból vizet is kaptam üvegcsőben. Ott hol a quarzanyagba 
a behatás csak részben történt, ott az elváltozási termény és 
a még megmaradt quarz-anyag együtt egészítik ki a quarzkrys- 
tály egyént. A krystály külső burokja már soha sem ép, az 
fénytelen kiett anyaggá változott át; belseje alatta néha még 
ép, máskor az épből alig maradt meg valami, sőt vannak ese- 
