tek, midőn belül üres, az anyag végkép eltávolodván. Ilyen 
krystályburkok olykor maguk is kihullanak és akkor a bazalt¬ 
ban benyomatot hagynak hátra, melyen a quarz pyramis alakja 
igen szépen kivehető. 
Quarz - krystályburkokat csupán azon példányokban bí¬ 
rok, melyeket magam gyűjtöttem (1863) a Detunata Flocosa 
tetején, mig ép quarzszemek a Hozak által gyüjtöttekben is 
vannak, de felismerhető quarz-krystályalak nélkül. Gyakran 
valami üveges sötétzöld, mintegy megolvadott burokba van 
olyan quarz zárva, mely már össze vissza van repedezve, és a 
repedésein fehér anyaggá elváltozva, melyre a fönebbi minőle¬ 
ges kimutatás vonatkozik. 
Az oszlopos bazaltból zöld szemeket is lehet kiszedni. 
Ezek átlátszók, mutatnak hasadáslapokat, a sav nem támadja 
meg. Lángkisérletben kevés nátriumot árulnak el (2—3 fok), 
s megolvadnak (4 fok) zöldes üveggé. Mindezekből következ¬ 
tethetni, hogy augit. 
Ugyancsak az oszlopos bazaltban vannak barna szemek 
is; ezek nyomát sem mutatják a natriumfestésnek a lángban; 
sem meg nem olvadnak. Szódával ellenben nem átlátszó gönr 
bőt adnak. E barna szemek a sósavban megtámadtalak s a 
vasra festő oldatból magnesium csapható le. Ez olivin. Vilá¬ 
gos féleségeket Tschermak határozott meg a forsterit csoport¬ 
ból s azokat fehér, sárgásfehér s félig átlátszó szemek gya¬ 
nánt irja le. 
A Detunata oszlopait képező bazalt az olivin és augit- 
tartalom, mig ebben quarz-féle zárványt nem találtam; ez 
utóbbi csak a tetőt képező bazalttömegben jön elő, úgy a De- 
tunata-Gola mint különösen a Flocosán. Ez némileg a törnött- 
ség által is ki van fejezve; az oszlopos bazalt tömöttsége 
2.85; mig a Flocosa tetejéről való 2.77—2.79. 
A Detunata bazalt vékony csiszolatával már Koch tanár 
ur is foglalkozott*) s plagioklast,augitot és magnetitet külön 
böztetett meg benne; én ezeken kívül az én példányomban oli- 
vin-szemeket is észleltem. 
*) Górcsövi vizsgálatok, Koch Antaltól. M. tud. akad. érteke¬ 
zések 1871. 
