233 
A lángkisérletre csupán aug'it szemeket választhattam 
el, földpátot nem; hanem az alapanyag vizsgálata szintén nyújt 
némi tájékozást az augit és magnetiten kívül társult plagioklasra 
nézve, és az alapanyag úgy viselkedett, hogy olvadása 4, 
olyan mint az augit-é; natriumtartaíma valamivel nagyobb, 
mint az augité, de a kaliumtartalomhan van eltérés, mig ez az 
augitbaa nincs, az alapanyagban van elég bőven, úgy hogy 
némely kísérletnél az andesinnak, de más kísérleteknél a ka- 
liumtartalom még több, s mondhatni, hogy a Ill ik kísérletnél 
gypszszel a loxoklasnak felelt meg. 
A bazaltot mész vagy dolomit hozzájöttével utóbb meg¬ 
olvadod vulkáni kőzetnek, s nevezetesen a trachytkörnyéken 
előjövőt ily módon megolvadott trachytnak tartom, mely izzón 
folyó tömegből lassan krystályodván ki, a fő elegyrészei, mint 
egyenlő olvadásnak: magnetit, augit, földpát egyidejűleg, és 
épen azért csaknem egyenlő nagyságban váltak ki. Ezen 
egyenlő olvadási fokról a lángkisérletben meggyőződhetni. A 
Detunata bazaltjánál az andesin-labradorit- trachyton kivid rész¬ 
ben az orthoklas-quarztrachyt is anyagul szolgált, mire a ket¬ 
tős pyramisú quarzkrystályok és a nagyobb kalium-tartalom en¬ 
gednek következtetést tenni. A quarzkrystályok, mint csekélyebb 
tömöttségö és nem olvadó anyag az izzó folyadékban a felső 
szint felé emelkedtek és most a bazalt hegytömeg tetején ta¬ 
láljuk csak, már ritkán épen, hanem a basisos anyagban meg¬ 
támadva és tán, legalább részben olivinné változva. 
A. Verespatak környékén előjövő kőzetek clironologiai 
schemája. 
• 
Quarztrachyt csoport 
Trachijt csoport 
Orthoklas - quarztrachyt 
normál állapotban alig, csak 
Orthoklastrachyt 
alunitos, kaolinos, quarzoso- 
nincs. 
dott és érces módosulatban. 
