ásvány vékony csiszolatát csak szabad szemmel, vagy codding- 
ton-lencsével nézzük is. Látjuk, miszerint a zöld anyag átlát¬ 
szó, a fehéres csak áttetsző'. Továbbá a zöldes nem annyira 
szemcsékből, mint inkább lemezekből áll, melyeken két egy¬ 
másra függélyes repedési irány mutatkozik, mig a másik finom 
szemcsékből áll. Némely lemez keresztezett nicol között sötét 
marad, mig mások egy keresztet is mutatnak a hasadásirányra 
függélyesen, mi a négyzetes rendszerbe való tartozása mellett 
bizonyít. 
Polarisált fényben a fehéres szemcsés részen nem észlel¬ 
hető semmi, mig a lemezek sárga színből, gyenge kékszinnel 
víztisztába mennek át. 
Vegyelemzés által Beyer mutatta ki a gehlenittel való 
azonosságát, de nem tesz említést a két féleségről, mig Ze- 
pharovich, ki szintén vizsgálta, csak a zöldet mondja gehle- 
nitnek, a durvább szeműt pedig vezuviánnak állítja. 
E szerint kétes, ha az egész anyag gehlenit-e. Ezen be¬ 
mutatott példányt Maderspach A. úrtól, az orovitzai vegyi 
laboratórium igazgatójától kapta a nemz. muzeum ajándékba. 
Greenockit. Ez Moravitzán, a „Therezia a -tárnában jön 
elő gránáttal és magnesvassal. A gránáttal keverten egy as- 
best nemű anyag is fordul elő. 
Maga az ásvány finom poralakban, mint narancssárga 
színű verődék belepi helyenként a gránáthalmazt. A por 
nem egynemű, hanem több ásvány keveréke. Dr. Schrauífa 
ként és cadmiumot felismerte benne és greenoekitnak állítja, de 
az anyag csekély volta miatt nem tehetvén elég kísérletet, 
még bizonyításra vár. Egy másik az 
Aurichalcit, Moravitzáról, mely hasonlóan gránáttal jön 
elő, de a magnesvas kevés, mig barnavas nagyobb menyiségű. 
A gránát alakja oo 0 és 202. Az ásvány szép égkék színű 
tűket képez; Parsch határozta meg és mutatta ki benne a 
rezet, horganyt és szénsavat. Kézbányán, a Peters által bura- 
titnak nevezett hasonló ehez, de mésztartalmú. 
Végre szabadjon még említést tennem két ásványról. 
