243 
szagi alunitoknak, emez az élenyült vasgálicnak felel meg. 
Mindkettő az agyagpalában dúsan elszórt apró pyrit-jegecek 
élenyülése s a képződő kéusav bontó hatása által áll elő; 
a keletkező kénsav ugyanis a vele érintkezésben álló fóldpátok 
kovasavas K., Na., Ca., Al.-át egyrészt, másrészt az augit-csoport 
kovasavas Mg. és vasélecsét támadja meg. A tetemes gypsz- 
tartalom tisztán mutatja, hogy amabban a mészföldpátok (oli- 
goklasz, labradorit) túlnyomó mennyiségben foglaltatuak, mig az 
utóbbiak magnesiája szolgátatja az anyagot a keserűsó kép¬ 
ződésére. 
S. F. Ed. Windakiewicz a dzwiniaczi kénél ő- 
jövetelről az „Österr. Zeitschrift^-ban (22. 39.) a követ¬ 
kező adatokat közli. Nevezett helység a cseh erdő-iparegylet 
solotwinai uradalmához tartozik. A geológiai szerkezete ez: 
Solotwinától keletre, a Bystrica folyó partjain a fektiben bi¬ 
tumenes menilitpalák vehetők észre, ezekre homokos, márgás, 
csak kevéssé bitumenes palák helyezkedvék el, nyugatra ho¬ 
mokos, márgás, helyenként bitumenes palákkal váltakozó ré-t 
tegek következnek: keletre márgás finom [homokkövek látha¬ 
tók. A 27-ik fúrlyuknál a rétegek a következő sorban követ¬ 
ék egymást: sárgás agyag 23', kavics 19', helyenként kéne¬ 
geket tartalmazó márga 80‘, pyritdús márga 20'* e réteg sphale- 
ritet, galeenitet és sok ként tartalmazó vizet is foglal magában, 
kéntartalmú szürkés agyag 23', gypsztartalmú kékes agyag 
69', lágy, kékes szinü, gypszet nem tartalmazó agyag 24', összesen 
258'. — E képződmény kora tehát — a főntebbi adatok sze¬ 
rint — miocan. Napktán, viaszon stb. kivül különösen sok kén 
jön elő egy szilárd, kéntől teljesen inpregnált, gyakran kén- 
jegeceket is tartalmazó agyagban. A kén mennyisége közép¬ 
értékben 17%. 
16 * 
