252 
vár vidékére és általában Erdély harmadkori képleteire vonat¬ 
kozó részei. 
Dr. Pávay Elek: Kolozsvár környékének földtani vi¬ 
szonyai. (M. kir. földt. intézet évkönyve. I. köt 327—460 1.) 
Az átvizsgált kövületanyag részint saját gyűjtésem ered¬ 
ménye, részint az erdélyi nmseu megy let birtoka s oly gazdag 
már most is, hogy bö tárgyat szolgáltatna részletes palaon- 
tulogiai tanulmányokhoz. Miután azonban a folytonos gyűjtés 
mindig vagy iij vagy tökéletesebb anyagot hoz napvilágra, 
ilynemű áttanulmányozását még későbbre kell halasztanom. 
Kolozsvár vidékének általános földtani szerkezetét 
lletőleg legelőször meg kell jegyeznem, hogy e vidék sem¬ 
miesetre nem nevezhető medencének, mivel az nem egyébb, 
mint a nagy erdélyi medencének nyugati széle, tehát a valódi me¬ 
dencének csak igen kis része. Mutatja ezt az e vidéken föl 
épő rétegeknek dőlése (általában 5—10° E. K. nek) az er¬ 
délyi medence közepe felé és csapása (ÉNy-DK-re általában) 
a medence itteni széle hosszában. A Szamos és Nádas völgye ezen 
oknál fogva, miután irányuk a rétegek csapását keresz¬ 
tülszeli, a harmadkori rétegeknek egész sorozatát föltárja, úgy 
hogy a Szamoson és Nádason fölfelé sorban az idősebb, le¬ 
felé pedig a fiatalabb rétegek jönnek a felületre. A harmat 
kori rétegek aztán a Szamos és Nádas folyók mentében je¬ 
lenkori, — a Szamos völgyének lejtőin pedig 3 egyedkori, — 
a lösznek megfelelő képződményekkel vannak borítva. 
De lássuk ezen képződményeket egyenként s kezdjük a 
egfiatalabbikon. 
*<: * 
1. Jelenkori képződmények (Alluvium) 
(A térképen a) 
Ide tartoznak : 
a) a Szamos és Nádas völgyének talaja, 
b) a Szamos folyó és a bele szakadó patakok görélye 
és kavicsai. 
A talajt illetőleg eddigelé a város területén 3 helyen 
tett macroscopos vizsgálat eredményét táblázatosán összeállítva 
közlöm: 
