255 
Láthatni ebből, hogy a korhany tartalom több mint 4 
méter mélységig terjed a városon belül, a mi a város régi 
ségének egy legbiztosabb jele — s egyúttal oka a kútvizek 
ihatlan rósz voltának is. 
A Szamos kavicsa, mely az egész Számos-völgynek alját 
kitölti, de legtöbb helyen közvetlenül a talaj alatt van, krys- 
tályos palák és gránitnak görélyeiből áll, melyet a folyó 
forrás vidékéből, a gyalúi havasokból hozott le. Feltűnő a gra- 
nitgörélyeknek gazdag orthoklastartalma, csillámszegénysége és 
fekete turmalintartalma (úgynevezett Pegmatit-változat); van¬ 
nak továbbá írásgranithoz hasonlitó változatok is. 
Szamosfalva mellett, avaséit mentében kavicsbánya van 
hol 3-ölnyi mélységig van a kavics föltárva, s itt a többi 
között nevezetes az, hogy conglomerátosodni kezd, a mennyi¬ 
ben szénsavas mész kezd már ragasz gyanánt közibük lera¬ 
kodni és pedig a kavicsoknak felső felületén kezdve, a mi 
mutatja, hogy a felületről leszivárgó vizek rakják le a szén¬ 
savas meszet, 
A papfalvi patakban nevezetesek a gyakori és fej nagy¬ 
ságú, sőt nagyobb trachyt görélyek, melyeknek anyaga a leg- 
tidéb még s tökéletesen a Ylegyásza trachytjaival azonos, 
t. i. quarz-andesin-trackytok. Alig hihető, hogy idáig, a 
finom trachyttufa területén belül, a Vlegyásza tömegéből jutot¬ 
tak volna egyes darabok és tömzsök, inkább valószínű, hogy 
Papfalva táján létezik talán egy kellően föl nem tárt apró 
trachytrészlet. A Békás patakában végre a számos, a Felekről 
legördült homokkőgömbön kívül feltűnő a sok rostos és tö¬ 
mör gypszgörély és tömzs is. 
2. Negyedkori képződmények. (Diluvium.) 
(A térképen d.) 
Ide számítandó azon vörösös sárga márgás agyag, 
mely a házsongárdi agyaggödrökben, a városi téglacsűrnél, a 
monostori Papp pataka mentében, a kőbányákban stb. föl van 
tárva. Vastagsága 1—3 ölnyi; a monostori kőbányában pl. 
1 ölnyi, a monostori gazdasági intézet mögött ásott kútban 3 
ölnyi. Zárványokból leggyakoriabbak quarzkavicskák vagy 
