256 
egyéb kőzetek kisebb görkövei. A Házsongárdon egész ököl¬ 
nagyságú fehér mészgumókat is tartalmaz, melyekben a phos- 
pbórsav is kimutatható az uralkodó szénsav mellett. 
Szerves zárványok meglehetős ritkák Kolozsvár körül, 
különösen a monostori Papp patakában következő csigafajok 
fordulnak elő benne: 
Helix fruticum A. 
H. striata Mull. 
Bulimus tridons Drap; 
Succinea oblonga Drap. stb.. 
Nevezetesebb egy Elephas primigenius Blum agyara, mely 
a kolozsi vasúti vonalon, a 208. átmetszetnél, a patak-alagút 
mellett, 4 méter mélységben a földszíne alatt és 0.5 méternyire a 
sóréteg felett hasonló anyagban találtatott s az egyetem gyűj¬ 
teménye számára átadatott. 
Mindezek azt mutatják, hogy ezen vörösös, meszes agyag, 
ha anyagra nem is tökéletesen, korra nézve mindenesetre meg¬ 
egyezik Közép-Európa löszképletével s a löszszel tökéletesen 
egyenértékű. 
A monostori kőbányában világosan látható ezen diluviális 
agyag alatt egy 4—5'-nyi iszapos kavics réteg, mely a 
vidék minden kőzctnemeiből tartalmaz görélyeket, helyenként 
különösen sok kopott Nummulites perforatá-kat, és Numm. 
lucasaná-kat is (igy különösen a Papp pataka mentében s 
Bács- és Kardosfalva közt az országút mellett álló kereszt kö¬ 
rül) ; végre a monostori kőbányában zöldkő-trachytnalc mállott 
görélyeit is, melyek kétségtelenül a Gyalunál, a Szamos mel¬ 
lett helytálló tracliylból valók. 
Ezen kavicsképletet megkülönböztetésül a jelenkori s a 
diluvial agyagon elterülő felső kavicstól, alsó kavics¬ 
nak nevezem. 
Ezen negyedkori képződmények, de különösen a meszes 
agyagnak elterjedése nem csupán a völgylejtőknek mélyebb 
helyeire szorítkozik, találhatni azt egészen fel a hegyek tetejéig, 
s csupán a meredekebb helyeken lépnek ki alóla a harmad¬ 
kori rétegek, a mint az a mellékelt földtani térképen ki van 
tüntetve. 
