257 
Harmadkori képződmények. 
Nccgeií Sséplet 
3. Agy agm árga, trachyttufa homokkő, tályag (a 
térképen nr.) és gy p sztelepek. (g.) 
(Mediterrani emelet.) 
Ezen képződmények Kolozsvár vidékén a harmadkon 
képletek záradékát alkotják, mivel fiatalabb neogen képletű 
rétegeket eddigelé nem találtam. A feleki homokkő, melyet 
llauer és Stache és titánok Pávay a szármát emelethez tarto¬ 
zónak leírtak, kétségtelen adataim nyomán már a felső oligo- 
can képlethez sorolandó. 
A rétegek csapásából természetes következmény, hogy a 
legfiatalabb harmadkori rétegek az erdélyi medence közepe felé, 
tehát K-nek vannak uralkodólag a felületen, s csakugyan Ko¬ 
lozsvárnak nagyobb keleti fele már ezen rétegeken fekszik s 
Papfalva, a Fellegvár és Felek körülbelől azon háiom pont, 
a melyeken átvont vonal képezi a határt a neogen és oligo- 
ciin képlet között. A neogen rétegek azonban ezen vonalon 
túl nyugatnak is megtalálhatók még egyes elszigetelt részle¬ 
tekben a Szamos és Nádas menti hegyek laposain, a hol a 
vizek elmosó hatásától meg voltak védve, mig a lejtőkön min¬ 
denütt már a régibb harmadkori rétegek buknak elő. így ta¬ 
láljuk a neogen rétegeket legközelebb a Hója tetején, hol a 
hegyomlásnak is oka, vele összefüggőleg Bácsnak és Szucság- 
nak az egész hegylaposain, különösen a Fiscus erdejében és 
a Küszögő hegyen. Megvannak továbbá a Szamos jobb part¬ 
ján, a monostori erdőben és a vele átellenes Gorbó-pataki he¬ 
gyek tetején is, mindezen helyeken a fehér hasadékos palás 
finom trachyttnfa az, melynek elszórt darabjai elárulják je¬ 
lenlétét. 
Az alsó neogen képlet rétegei kétféle alakban fordul¬ 
nak elő : 
1. A Békás pataka mentében kékesszürke tályag és- 
gypsz-rétegei váltakoznak egymással, s csak a pataknak fel¬ 
sőbb részében, tehát a fedüben helyettesíti a gypszet sárgás- 
