259 
éjszakra elnyúló hegyek anyaga nralkodólag fehéres vagy 
szürke finom, vagy durvább trachyttufa, mely alárendelt szürke 
táblás homokkő és kasadékos táblás, sárgásfehér agyagmárga 
rétegekkel váltakozik. 
Legszebben föltárva vannak ezen rétegek a Hóján levő 
kőbányában, hol 1871. május 8-án nagyszerű hegyomlás volt. 
A rétegsorozat fölülről kezdve lefelé a következő: 
1. Alluvial kőzettörmelék. 
2. Szürke tályag és agyagmárga, és fehér 
táblás finom trachyttufa váltakozó rétegei . . 
3. Trackyttörmelékes homokkő egyetlen 
összefüggő rétegpadban, mely a bányának nyu¬ 
gati sarkában 5'-nyi vetődést mutat . . . . 
4. Zöldesszürke tályag, mely átázván, oka 
volt az említett hegyomlásnak. 
tárva. 
2—3 
G° 
2 ° 
4°nyire föl- 
A homokkőpad fölötti tályagot iszapolván, azt találtam, 
hogy telve van foraminiferákkal, melyek különben a tályag- 
ban is észrevehetők már. Az eddigelé meghatározott fajok a 
következők: 
Gllobigeriua bilobata 
d’ Orb. 
.... i. gy. 
„ reguláris 
d’ Orb. 
. . . . i. gy. 
„ bulloides 
d’ Orb. 
.... i. gy. 
„ quadrilobata d’ Orb. 
.... i. gy. 
Orbulina universa 
d’ Orb. 
. . . . i. gy. 
Nonionina communis 
d’ Orb. (apró) 
. . . . r. 
Rosalina viennensis 
d’ Orb. (apró) 
. . . . r. 
Rosalia sp. stb. 
Kitűnik ezen tályagnak azonossága a 
bádeni tályaggal s 
egyéb alsó neogen-korú foraminiferadús rétegekkel. 
Érdekes a hójai bánya fehér finom trachyttufájában a 
byalith előjövetele, melyet — annak tölcséres kis üregeit 
fürtös és cseppköves alakban kitöltve — gyéren találtam. Ez 
arra mutat, hogy a trachyttufa lerakodása után a földpáttöre- 
dékek még mindig elég épek voltak arra, hogy a viz hatásá¬ 
nak kitéve felbontathattak; a mint még most is lehet a dur¬ 
vább tufákban tökéletesen ép földpáttöredékcket észlelni. 
