260 
A Kolozsvártól éjszakra eső kegyekben szintén a fehér 
finom trackyttufa az uralkodó kőzet, de gyakoriabbak itt már 
a tiszta homokkő és durva breccianemű tufarétegek is. Az 
Aszúpatak völgyében arról nevezetes a homokkő, hogy opálos 
kovasav által annyira által van helyenként járva, miszerint 
egészen quarzithoz hasonlóvá lesz. Itt is a földpátnak föl¬ 
bomlásából származtatható le a kovasav jelenléte, mert az 
ilyen kovasavas homokkőrétegek mindig a finom trachyttufa- 
rétegek közé vannak zárva. 
Ezen leirt neogenkorú rétegek tovább keletnek a Mező¬ 
ségen is hasonló alakban és kifejlődésben lépnek fel, a mintt 
Kolozs mellett a vasúti vonal által feltárt helyeken észlelnem 
alkalmam volt; s valószínű is, hogy az egész Erdély bensejé- 
ben ez az uralkodó képlet s a fiatalabb neogen-rétegek na¬ 
gyon alárendelt szerepet játszanak. 
Oligociin képlet. 
4. Lazahomok, hommokkő és márgapala. 
(Felső oligocan, aquitaniai emelet.) 
Az alsó neogén rétegek alatt közvetlenül ezek következ¬ 
nek. Kolozsvár vidékén egy, az összes rétegek általános csa¬ 
pásirányában Papfalvától Bácson, Kardosfalván, a kolozsvári 
Fellegváron és Házsongárdon keresztül a Felekre húzódó, hol 
szélesebb, hol keskenyebb övét képeznek, mely övnek foly¬ 
tatásába beleesik a kövületeiről híres Korod is. 
Legközelebb megvan e képlet a Fellegváron, melynek 
déli, meredek lejtőjén kiállanak a rétegek fokai. A szilárd 
vastag rétegek anyaga vörösbarna, vasoxydos agyag-homokkő, 
ezek laza vörös homokkal váltakoznak, mely többnyire telve 
van puhányok könnyen szétporló héjaival, u. m. 
Cyrena semistriata Desh. 
Corhula HenJcelusiana Nyst. 
Corbidomya arassa Sandb. 
A rétegeknek dűlése vagy 5—10° ÉK-nck, nem egé¬ 
szen egyenletes és rendes, a mi mutatja, hogy a rétegek, a 
Szamos által egykor alámosatván, eredeti dőlési helyzetüket 
megváltoztatták. 
