A Törökvágás felé csupa laza homok, telve szilárd ho¬ 
mokkőgömbökkel, lép ki a meredekebb helyeken a felületre . 
a Törökvágás 8—10 ölnyi földfala is ebből áll. 
Hauer és Stache Sphaerodus és Capitod us foga- 
I kat említenek innen s magam a Neitheagiga s-nak egy tö¬ 
redékét is kaptam innen. 
A Donáti szobra alatt agyagos, vasoxyddús homokkő-réte¬ 
gek buknak elő, telve Cyrena semistriata kőbeleivel. 
Alattok sárgás, homokos márga következik, szintén telve ezen 
jellemző kövülettel. 
A Donáti szobrán túl nemsokára a neogen trachyttufa alá 
vonul a homokkő. 
A Szamos jobb partján legközelebb a Házsongárdon van 
e képlet kifejlődve s sárgás-szürke, laza homokból áll, telve 
homokkőgömbökkel s helyütt szilárd homokkőrétegekkel is. 
Nagyrészt azonban a diluviál agyag borítja a homokot. 
A Kolozs-monostori hegynek déli lejtőjén vagyis a Papp 
pataka mentében is több helyütt kibukkannak szilárd homok¬ 
kőrétegek, melyekből a 
Neithea gigas Schloth. 
töredékeit bőven kaphatni. 
A Házsongárdtól fel a Feleknek mindenütt csak e homok¬ 
képlet uralkodik. 
A Grlodurí hegy déli lejtőjén lenyúló patakban vörösbarna 
agyagos, márgás homokkő rétegei kibuknak, telve Cyrena se- 
mistriatá-val. 
Még feljebb a Beclan-hegy csaknem tisztán sárgásszürke, 
laza homokból áll; annak déli, meredek lejtőjén vagy 20 öl 
mélységű tárnát vájtak bele, s ebből igen sok puhánytöre- 
déket ástak ki. Ezekből meghatározható és igen gya¬ 
kori a 
Neithea gigas Schloth. 
Közelébb meg nem határozhatók: 
Cardium sp. 
Yenus sp. 
Turritella sp. 
Hogy végre maga a feleki homok számtalan gömbjeivel 
