263 
leginkább ráillik a Kolozsvár vidékén oly gyakori és feltűnő 
homokkőgömbök képződésére. 
Ilyen és hasonló felső oligocan-korú rétegek Kolozsvártól 
ÉNy. felé vannak igen erősen és szépen kifejlődve s egészen a 
Meszes hegyláncig elnyúlnak. 
Számos helyen barnaszénrétegek is mutatkoznak ben- 
nök, melyek már régen ismeretesek. Barnaszén-rétegek vagy 
-nyomok a következő helyeken ismeretesek már: 
Dankon (4'-nyi réteg), N.-Zombornál (nyomok), Oláh- 
Köblösnél (lignit), Sárdnál, Nyérczénél Topa s a herendi út 
között, Forgácskutnál, Szt.-Királynál, stb. 
Topa és Szt.-Mihály közt az oláh-köb lösi hegyekről le¬ 
folyó patakban magam is találtam barna szénpalát és leveles 
lignitet, melyeknek vállapjai telvék 
Congeria Brardii Brong. 
Melanopsis Hantkeni Hofm. 
összenyomott héjaival. 
Ezekből látható, hogy a tárgyalt felső oligocan képlet 
Kolozsvár vidékén még ipari fontossággal is bir, a mennyiben 
lesz idő, mikor a most használatlanul heverő barnaszenet 
is fogják értékesiteni, kivált ha majd rendszeres kutatás által 
a kellő vastagságú és minőségű rétegeket megtalálják. 
Miután láttuk, hogy Kolozsvárhoz legközelebb a Feleken 
és annak lejtőjén van leghatalmasabban kifejlődve e képlet, s 
maga a homokkő a széníartalmú rétegekre nézve jellemző 
Congeria Brardii-t is tartalmazza, nem valószínűtlen, hogy a 
barnaszén a Felek homokja alatt előfordixl s azért a szénku¬ 
tatásra a Felek lejtőjét első helyen lehet ajánlani. 
5. Homokos agyag és márgás homokkő. 
Héjanchomokkő (közép oligocan?) 
— A térképen oh. — 
A Törökvágáson átvezető útnak mindkét oldalán, de kü¬ 
lönösen a lenyúló árok mentében s legalsó részében, a S p h a e- 
rodus-és C a p i t o d u s-fogakat és Neithea gigas-t 
tartalmazó homok alatt, piszkos barnás, homokos agyag, és 
belerétegezve hasonszinű márgás homokkőpadok következnek, 
18 * 
