264 
melyek anyagra nézve is elütnek mind a fedő homoktól, mind 
a fekűben következő kék bryozoatályagtól. Az említett árok¬ 
nak legalsó részében világosan kivehető, hogy a homokos 
agyag vagy sárga homok 5—6 lábnyi vastagságban többszö¬ 
rösen váltakozik a barnásszürke, márgás homokkő l’-nyi réteg¬ 
padjaival, s hogy a rétegek csekély fok (körülbelül 5°) 
alatt EK-uek, tehát világosan a sphaerodus- homok alá dűl¬ 
nek. A rétegek összes vastagsága ki nem vehető, a föltárás¬ 
egész vastagsága azonban lehet 4—5 ölnyi. 
A homokos agyagban és laza homokban kövület nincs, 
még iszapolás után sem találtam benne; a homokkőben azon¬ 
ban igen gyakoriak és többnyire jól megtartvák a puhányok 
nak, és különösen sok héjancnak (crustacea) maradványai, 
úgy hogy a rákollók nagy mennyiségét tekintve, e rétegöszlet 
jellemzően elnevezhető héjane-homokkőnek. Az árok alsó ré¬ 
szében annyira telve van a homokkő puhányok héjaival, hogy 
valóságos kagyló-brecciává lesz. Az eddigelé gyűjtött kövüle¬ 
tek közt a következő fajok vagy nemek határoztathattak meg: 
Egy rákfajnak ollói.i. gy. 
Cyréna semistriata Desh. . . , . . i. gy. 
(Sables supérieurs) 
Cyrena Saincenyennis Desh. . . . 
(Lignites). gy. 
Lutraria sanna Bast.i. gy. 
(alsó ncogep és felső oligoeiin) 
Cerithium elegáns Desh. 
^Sables supérieurs). gy. 
Natica Edwardsi Desh. 
(Sables moyens). gy. 
Cerithium cfr. melanoides Lám. . . e. gy. 
(Calcaír grossier). 
Turritella cfr. fasciata Lám. . . . e. gy. 
(Qalc. gróss.). 
Siliquaria cfr. parva Spey. . gy- 
(Felső oligoeiin) . 
Sálén cfr. gracilis Sow. gy. 
y (Bartou) . 
