283 
A tályagnál mélyebb rétegeket észlelnem Kolozsvár vi¬ 
dékén még nem volt alkalmam, a miért is adataimnak előso- 
rolását ezúttal befejezem s záradékul még a térképhez mellé¬ 
kelt átmetszetre utalok, melyen mindezen rétegeknek viszonyai 
átnézetesen föl vannak tüntetve. 
A földtan és a vasút-építészet. 
R. 8. Október 10-én déli 12 órakor ment végbe a cs. 
kir. műegyetem rectorának ünnepélyes felavattatása, mely alka¬ 
lommal dr. Hoclist éttér, az újonnan megválasztott rector „a 
földtan és a vasút-épitészetről“ alkalmi beszédet tartott, mely¬ 
ből a következőket vélünk közlendőnek. 
Miután a szónok a bevezetésben megemlékezett volna a 
nap ünnepélyéről, áttért a földtan és a mérnöki tudományok 
egymás közötti viszonyához, s beszédét ekkép folytató: 
„A mai napokban a mérnöki szak hatalmas virágzását 
legelső sorban a haladó művelődés által szükségessé vált köz¬ 
lekedésben találjuk fel. Csak az újabb kornak, mely az em¬ 
beri műveltségnek nagyszerű teremtéseiben, alkotásaiban és a 
kitartásban gazdagabb, mint bármely más korszak, volt fenn¬ 
tartva a nyaktörő ösvényeket, az ó- és középkor rósz utait, 
folyamok és örvények áthidalása által, előbb ismeretlen mű- 
épitményekké átalakítani. De ha a Simplon v. Szt.-Gotthard 
út, a Juli és Brenner-utak és egyéb mások, joggal csodálko¬ 
zást érdemelnek, mégis ezen müvek mély árnyékba vettetnek 
a jelenkori Alpes-vaspályák által. 
Miután Ausztria már 50 év előtt székvárosát, a főkikö¬ 
tővel biró Trieszttel, az Alpeseken keresztül vaspályával össze¬ 
kötötte, s a hason nehézségekkel készült Brenner-pálya a köz¬ 
lekedésnek átadatott volna, a szomszédállamok hozzá fogtak 
a Mont Cenis-alagút átfúrásához, melyet jelenleg mái készen 
látunk, mig a gotthardi alaguton eréljosen dolgoznak. Semmi 
akadálya a természetnek sem képes többé az emberiséget, an¬ 
nak elhárításában feltartóztatni; a suezi földszoros átvágása, 
az amerikai sziklahegységeken átvezető óriási vaspálya, mely 
az atlanti és csendes tenger partjait összeköti, ennek élő tanú- 
