298 
fedüjeként csillámos palaagyag szerepel. — A csapás éjszak- 
keletről délnyugatnak, 14—16 foknyi éjszaknyugati dtiléssel 
vétetett fel; a telepek vastagsága 2—4 láb közt változik, és 
a fedő palaagyagréteg 3'—4° vastagságban mutatkozik. 
Tekintve a helyzeti viszonyokat, ezen rétegcsoport a lu- 
cbii vaskőbánya szintjében éjszaknak széles szalagként, két 
keletnyugati vető által szelve a norici völgyig terjed, hol na- 
gyobbszerű szétlielyezéseket mutatván fel, a vaskőtelepek alap¬ 
ját képező mészpad sokszorosan szétdarabolt éjszaki határán 
látszunk lenni. 
Aránylag a luchii területhez Rhonapolyánkán nagy kiter¬ 
jedésben találni palaagyagot, mely a telepeket fedő csillámos 
agyagpalával kőzettanilag tökéletesen azonos ; — a luchii bá¬ 
nya szintjén állván, szembeszökő, hogy a túlsó (éjszaki), Vis- 
só által szelt oldalnak, a krétakorszakban összefüggésben 
kellett lenni Luchival, és csak későbbkori sitlyedések vagy le¬ 
mosások következtében létesültek a jelenlegi topographiai vi¬ 
szonyok. 
A Luchibánya részletes szelvénye a következő: 
1. televényföld 3 — 10 láb vastagságban; 
2. csillámos palaagyag és pedig : 
a) 3—5 láb vastag elmállott 1 
b) 3-4 „ szilárdabb) 
3. következik helyenként 3—4" ockeres szalagocska, he¬ 
lyenként kovandos mész 1—2" vastagságban ; némelykor tö¬ 
mör vörös sphaerosiderit, máshelyt pedig 6—12" vastag pátos 
mész; 
4. 2—4 láb vastagságban sphaerosidorit, egymással ösz- 
szefiiggésben álló kisebb nagyobb érclencsékben; helyenként 
túlnyomóan vaspát fordul elő; helyenként pedig typicus sphae¬ 
rosiderit ; 
5. a vasköven alól némelykor szintén ockeres erecske 
mutatkozik és helyenként, a vaskő közvetlen felnijét egy vö¬ 
rös, kovanddűs brevvie-féle mészkőbeni átmenetikőzet képezi; 
6. mész, mely általánosan a vaskő felnijét képezvén fe¬ 
héres, kovás, igen szilárd, több ölnyi vastag padokban jön elő; 
helyenként tiszta fehér mész is mutatkozik. 
