Szerencsés véletlennek tekintem, hogy először is a ma¬ 
gyar földtani vándorgyűlést, melyben a tudomány oly számos, 
érdemdús férfiúban van ^képviselve, üdvözölhetem e termekben ! 
A deésaknai legújabb krystálysó eljöveteléről, 
(Fölolvastatott a társ. M.-Szigeten, folyó évi aug. 5-én tartott 
szakülésén.) 
Dr. Iíocli Antaltól. 
A deésaknai sótömzs a Szamos folyó egy mellékvölgyé¬ 
ben, a völgy talpa alatt alig egy öl mélységben fekszik s la¬ 
pos kúpalakban a völgyfenék fölé emelkedett, úgy, hogy a 
völgy a sótelep területén ezen sókúpba vágta be magát. A 
sótelep kerületében, tehát fedüjében, trachyttufa, laza homok¬ 
kövek, palás agyag és sötétszínű vagy barna agyagmárga 
váltakozó rétegei találhatók a sótömzstől eldfílő helyzetben, s 
ennélfogva központos görbénvonuló kibúvásra és felemelke¬ 
désre matatnak. A sótömzsnek, — miután benne 84 ölnyire 
lehatoltak már— fekiije nem ismeretes még, de valószínűleg 
szintén csak a mediterráni emelet agyagos és trachyttufás 
rétegei lesznek alatta. 
A bánya főtalpán már régóta egy sósforrás van, mely 
egy nagy vízüregből fakadt s öránkint 16 3 / 4 k. lábnyi víz¬ 
mennyiséget adott s a mélymíveletet nem engedé. Már rég 
gyanították, hogy ezen forrás egy vízüreggel áll összekötte¬ 
tésben, melyből egyenletesen tápláltatik s a hova ismét vala¬ 
honnan a felületről leszivárog a víz. 
A jelen év elején a megkezdett harmadik hosszvájcsar 
nokban, a vasúti sínek lerakásánál egy vízüregnek boltozatá 
belyukgatták, melyet kiürülése végett egy, a főtalpból kiin¬ 
duló tárnával elértek. A víz lefolyása után tapasztalták, hogy 
ezen vízüreg lefelé fokozatosan összefüggésben van még több, 
kisebb-nagyobb üreggel, és hogy egy vékony csatorna, mely 
egy 2"-nyi bitumenes gypszes márga és bitumenes agyagréteg 
határán K-nek lefelé nyúlik, az összeköttetést a főtalpban levő 
vízüreggel helyreállítá. 
