304 
és függélyes elterjedéssel, a hatalmas Kabhegytől fogva, mely¬ 
nek bazalt-tömege háromnegyed négyszögmértföldnél még va¬ 
lamivel nagyobb területet borit és alapja fölött 1000 lábnál 
még jóval magasabban emelkedik föl, egészen a karcsú, cu¬ 
korsüveg szerű Hegyesd-ig, melynek alsó átmérője alig mér 
többet 100 ölnél. Némelyek fensikszerű tömeget képeznek, 
mint a Feketehegy magas és széles hegyháta, vagy a Dörögd 
szomszédságában levő, dombszerű basalt-emelkedések. Igen ritkán 
kevéssé vastag telérek alakjában figyelhetők meg, igy például 
a szigligeti várhegyen. 
A bakonyi egyes bazalt-hegyek vagy dombok egyiké¬ 
nél sem, sőt köztük még a legtetemesebbnél sem mutatkoznak 
jelek, melyek ismétlődött lávakitörésekre utalnának, vala- 
mennyiöknél a compact bazalt összefiiggőleg emelkedik az 
üledékes, többnyire még igen laposan fekvő réteg-tömegek ké¬ 
pezte környezet fölött, anélkül, hogy tuő'rétegektől megsza¬ 
kítva volna vagy szövegében változatokat mutatna. Minden 
egyes hegy bazalt tömegét csak egy egyetlen kitörés szolgál¬ 
tatta; ezt különösen azon különbségek is tanúsítják, melyeket 
az egyes hegyek bazalt-tömege különböző pontjain a szövegben 
és részben az ásvány-elegyben is mutat ; minőségük és elő¬ 
fordulásuk helye az egész tömeg külső alakja és nagyságá¬ 
val mindig szoros kapcsolatban áll, s teljesen megfelelnek 
ugyanegy összefüggőleg kiömlött és megszilárdult tömeg kü¬ 
lönböző részein egyenetlen megszilárdulási körülményeinek. 
A kúp és fensikszerű tömegek többjénél Böckh úr köz¬ 
vetlenül észlelhette, miszerint szélső részük réteges lerakodá¬ 
sokon települ, s ebből azt következtethette, hogy a felszínen 
feltornyosult eredeti kúpokat és lepelszerű tömegeket képeznek, 
melyeknek anyagszere vízszintes terjedésüknél szükebb csator¬ 
nán került a felszínre. 
Böckh úr vizsgálásai szerint csaknem valamennyi bakonyi 
bazalt-előfordulást ugyanezen kőzet tuffrétegei kisérik, melyek 
a kúp és fensikszerű hegyeknél a bazalttömeg alja alatt te¬ 
rülnek el; Böckh úr eme bazalttömegek közvetlen rátelepedé¬ 
sét a tuffok rétegei fölött sok esetben kétségtelenül constatál- 
hatta; a szigligeti, telérszerű bazalt-előfordulás nál pedig pala- 
